%eee fordi at %eee Jørn sier denne loven er virksom i i fire hundre år og det er noe av det som gjør han vellykka.


men men for dokker\dere for deg da og dokker\dere %eee for en ting er hva som står i lovboka %eee og det høres fint ut.


det står mye det står mye fint i bibelen og det står mye trist i bibelen og det varierer gjennom historien om det er det triste eller det fine man har praktisert.


det vet en i særlig i forhold til straff og miskunn og kjærligheten i hjertet som ligger her.


vet vi noe om rettspraksisen i denne perioden, altså ble da en fattig stakkar som stjal et brød eller fylte nevene med mat faktisk sett på med miskunn eller %eee va£ var praksisen i tråd med dette idealet?


altso om vidt det var ein fattig stakkar som det blei miskunn vist miskunn mot altså det er vanskeleg å vite fordi %eee altså no har jo eg sett på %eee på %eee seksuelle lovbrot.


%eee og %eee ifrå heile middelalderen\mellomalderen %eee og dokumenta begynner da å poppe opp ifrå slutten av tolvhundretalet %eee så har eg under hundre sakar.


og nokon av dei er berre beskrive kanskje med ein to tre linjer, men eg har trekt linjene heilt fram til sekstenhundretalet og og det eg ser er at frå femtenfemti så skjer det nærast ein eksplosjon i i antall\tal %eee i antallet\talet sakar, %eee men lova er jo fortsatt\framleis den same.


det det skjer ingenting nytt lovmessig så så eg har jo argumentert for at det totalt sett så gir det meining å sjå da rettspraksisen sei frå trettenhundre til sekstenhundre under eitt og så kan ein da gå inn og så trekke %eee ein del trådar og gjere ein del generaliseringar der.


%eee og og det som %eee det som eg har lagt merke til da for eksempel når det gjeld straff for ulike seksuelle lovbrot så kan for eksempel straffa for hor altså vanleg ekteskapsbrot den kan variere ganske masse.


altså det kan gjerne vere ei ku i eitt tilfelle og så plutseleg så ser du at det kanskje er %eee femten kyr og dei har gjerne klaska på nokon sauer og %eee og nokon skillingar i tillegg.


%eee så så det og det tyder jo da på at dei har gått inn og det som jo Jørn også var inne på her at %eee dei gjerne da har forhandla fram %eee eit eit resultat på tinget litt meir lokalt.


og og eit av dei tinga som nok da truleg har tatt hensyn\omsyn til nettopp fordi man\ein ser såpass stor variasjon på på eitt og same lovbrot, er jo nettopp kva er din evne til å å betale for deg eventuelt har du vore utpå før.


%heh nettopp %eee men men men men det men det finner du jo òg igjen %eee helt tilbake i Gulatingsloven %eee hvor du ser i Gulatingsloven at %eee altså hvor mye du skal betale i bot for den samme forseelsen %eee for eksempel med å ikke ha brygget øl.


%eee det varierer noe voldsomt ut ifra kva\hvilket landskap du bor i altså hvor du er %eee i inn£ inn forbi Gulatingsdomene hvor du noen plasser %eee må må brygge nesten ti ganger så mye øl som andre plasser for den samme forseelsen.


og det antar jeg må være samme prinsipp, altså at det er grøden du har altså hvor mye er du i stand til å prod£ produsere, koss\hvordan er jorda, hva har du lokalt altså en lokal tilpasning av straffa som ligger i bunn.


%eee eg kan ikkje hugse å ha sett at du må %eee kva skal eg seie brygg£ brygge øl som som ei straff at den varierer.


%eee den i Den eldre Gulatingslova den %eee den kan eg ikkje hugse, men men ein annan ting som gjer det heile kvalitativt forskjellig òg det er jo dette her med hemn hemnaspektet.


%eee og og det det der er det heilt klart eit %eee eit skilje da med med Magnus Lagabøte,


både synet på hemn og og også synet da på %eee på rett og slett i kor stor grad er storfamiliar for å kalle det det medansvarlege med deg når det gjeld både å %eee å å gi og ta imot %eee eventuell oppreising,


som altså da kommer\kjem i tillegg til eventuelt ein kongeleg eller ein biskoppeleg %eee involvering.


%eee og og også det at man\ein frå Magnus Lagabøte av %eee satsar mykje meir på enten er det kongen som straffar, eventuelt også da med %eee altså med ein %eee ein oppreising mellom privatpersonar,


altså dette herre hemnaspektet at viss du %eee du var %eee kva skal eg seie forbanna på meg fordi eg hadde %heh drepe broren din, så %eee så så og så skulle du no prøve å la dette her da bli løyst i i kongeleg regi.


men men det er klart det er eit stort problem med og så vite rettspraksis i og med at det er så lite overlevert.


hvis jeg kan legge til noe om %eee om dette med hva vi kan trekke ut av samfunnet fra denne tyveriregelen da, %emm så én side av det er jo den denne miskunnsdimensjonen som Anne Irene snakker om som jo er veldig viktig, men den andre er jo at dette blir %eee det blir jo slått hardt ned på ikke sant også.


%eee og det tror jeg sier noe om hvor viktig det er i dette samfunnet å handle åpent og offentlig å gjøre ting på en måte som som er synlig da fordi tyveri er jo en skjult forbrytelse ikke sant.


det er jo at du gjør noe %eee dus£ dus£ hvis du stjeler noe så er det noe annet enn å rane noe ikke sant.


du du sniker det til deg %eee og og den forskjellen da mellom det å handle åpent og det å handle handle i skjul den er jo nedfelt veldig tydelig i regler om drap for eksempel da hvor hvor drapet det å det å %eee definere som det å drepe noen og så anerkjenne at du har gjort det etterpå.


så hvis du dreper noen i %ttt du har vært hjemme hos noen, du har blitt veldig sint og så dreper du noen og så går du går du til gården ved siden av eller gården etter det og og sier at du har gjort det så er det en forbrytelse som du kan du kan kompensere for.


du kan betale og så kan du komme inn i samfunnet igjen.


men %eee hvis man hvis man myrder noen da, altså hvis man dreper noen og ikke anerkjenner det og så blir man dømt for det etterpå så er det mye verre, så det å handle liksom skjult det er %eee det er litt krise.


også er det vel viktig akkurat det du sier der med at %eee at du %unint du kan du kan ta det på deg og stå åpent frem og likevel da på et vis være et ærlig menneske.


%eee og da kan du bli hentet inn igjen i samfunnet.


foru£ hvis denne tyveribestemmelsen der du sier at ja en gang ok to ganger uff %mmm %eee men så kommer du til et punkt der der er det slutt sant at det er et et samfunn som forsøker i det lengste å hente folk inn igjen og så når det virkelig viser seg at det ikke går så så straffes de veldig hardt.


og går det an å litt sånn derre mene noe om hvorfor det er så viktig å reintegrere folk?


fordi at noen har jo ment at dette her er en sånn slags nordisk modell for konfliktløsning sant det derre med å å streve i det lengste for å få folk tilbake, men %eee det er lov å si at man at %heh.


dette vet vi jo ikke noe sikkert om sant det derre.


nei altså e£ en mulig tolkning av det er jo at %eee at på tross av alt vi har hørt i dag om den sterke kongen som som lager lov og som kan kan liksom virke virke i dette samfunnet på en effektiv måte så så er det ganske tydelige begrensninger for det.


og Jørn var inne på det med at det er nødvendig med en ganske stor grad av samarbeid mellom sentralmakten og lokalsamfunnet og at %emm det kanskje er begrensninger da på i hvor stor grad kongemakten for eksempel kan altså dødsstraff for eksempel er jo nesten ikke brukt ikke sant i dette %eee i dette rettssystemet.


man gjør folk %eee fredløse og så er det opp til andre å å gjennomføre den den straffen da.


men i de sakene dokker\dere har og kjenner når dokker\dere studerer %eee rettshistorien, i hvor stor grad er dette %eee holdt på å si yrkeskriminelle?


i hvor stor grad er dette folk som nettopp kommer fra retten første gang, andre gang, tredje gang, enten fordi at de er fattige, de er fredløse, %unint utenfor,


og i hvor stor grad er det bønder som dømmer hverandre i for eksempel %eee arveoppgjør, i grenser, i retten til vatn, altså den type ting hvor man egentlig dømmer hverandre?


%eee altså eg trur at det det har litt å gjere med med type lovbrot òg, kva vi har overlevert av dokumentasjon på ettertida, %eee fordi veldig mange av dei litt større sakane,


altså viss det var blitt begått\gjort drap, viss det var blitt begått\gjort alvorlege seksuelle lovbrot, for eksempel nokon som hadde hatt seg med søskenbarnet sitt,


altså det det var heilt klart det var veldig alvorlege sakar og då måtte du gjerne ut med ei veldig stor bot.


sei du kanskje måtte betale ein gard eller to og og da blei det gjerne skrive nokon skikkelege dokument altså oppsett.


jo Aslak hadde kanskje både gjort det eine og det andre og måtte møte på tinget for det, %eee og han måtte da ut med to garder til kongens ombodsmann, og da var det jo veldig viktig å få skriftfesta dette her for å bevise da at da hadde eigedomsheimelen gått over til kongens %eee kongens ombodsmann.


%eee og du kan seie i dei tilfella der så er det faktisk mykje større sjanse for at man\ein da har overlevert noko skriftleg som kan fortelje om dette også i dag, enn for eksempel typisk da ein stakkars tjuv som hadde stole og kanskje gjort det eit par gonger til.


og så blir du hangen og så er det kanskje ingenting du kan du du kan ta inn i i bøter for den forbrytelsen\brotsverket og da vil ikkje det gjenspeile\spegle_av seg i noko kjeldemateriale.


altså det er ingen eigedomar du kan %eee dra over til kongen, ergo så blir ikkje det skrive noko dokument.


så så så eg trur typar sakar her òg har %eee ganske mykje å seie òg for for kva er det vi kan vite viss vi skal halde oss sånn reint til %eee til rettspraksisen her i middelalderen\mellomalderen.


og dokumentene vi har overlevert er jo også utelukkende tror jeg altså dokumenter som er bevart ikke av en et kongelig arkiv men ut altså ut på gårdene ute i i distriktene.


og da er det for det første veldig usannsynlig at ting overlever og for det andre så former det i veldig stor grad hva som overlever som %eee som Anne Irene sier.


det er og og nå har vi jo snakket om på en måte de sexy saken ikke sant, vi har snakket om tyveri og drap, men hva er det nesten alle brevene handler om?


hvem har gitt denne gården til dette klosteret?


det er jo det det er det som i stor grad overlever og det er ikke så kult da men %overlapping av.


jo men men men nokon gonger kan man\ein jo faktisk få ganske kule opplysningar av det der, for eksempel ein del kyrkjelege jordebøker.


du %eee du har no no fått den evige rolla som %heh som biskopen her Erling, beklagar biskop Erling, men %eee men du sit der da med med jordeboka di og og da kan jo eg gå inn i dag og ta fatt i den.


og da kan eg lese at %eee her kom det da inn %eee jordpart sånn og slik på grunn av at %eee nokon %eee for eksempel da ikkje hadde overheldt fastebestemmelsene\fastebestemmingane.


andre kom inn til deg fordi nokon hadde %eee hadde begått\gjort incest altså berre kanskje korte korte antegnelser\merknadar, men men det det kan like fullt sjølv i kva skal man\ein seie litt sånn kjedelege %eee kjedelege %eee lesestoff som jordebøker så kan det der òg dukke opp litt sånn spennande informasjon.


jeg merker meg at du at du snakker om min jordebok, enda den mest berømte er jo %eee Aslaks.


i tillegg så vil jeg bare at proto£ protokollen bemerker at at %eee jeg ikke er enig i at de sexy sakene er de som handler om incest og søskenekteskap.


jeg synes de der eiendomssakene er de mest sexy bare så det er sagt.


men %eee men men men hvis vi går til samfunnet rundt loven altså rundt disse %eee disse som dokker\dere påpeker at vi har få rettsprotokoller og sånn sett ikke kan si så mye om %eee nøyaktig praksisen på ulike ting så så må eg likevel si at dette er jo et lovverk som varer i fire hundre år.


og for liksom å sette opp ei sånn tidslinje så betyr jo det at det kommer altså fra høgmiddelalderen %eee fra et tidspunkt hvor %eee hvor korstoga pågår %eee òg som %eee og hvor og hvor minnene om det vi kaller vikingtida ligger ganske tett på og passerer gjennom svartedauden, gjennom reformasjonen, gjennom karlmark£ Kalmarunionen og inn i dansketida.


altså det er et det er et enormt spenn av tid %eee mellom det første og det siste året når når Christian den femtes lov overta£ %eee norsk-danske lov overtar.


%eee vet vi noe om %eee hvor statisk lovpraksisen er i denne perioden?


altså du sier at antageligvis kan vi anta og resonnere bakover men vet vi noe om hvordan innbyggerne folk i Norge forholdt seg til loven?


er han så stabil som det kan se ut %eee eller eller er det andre ting man tar fram underveis andre paragrafer blir viktige er det endringer og så videre?


%eee altså det det er jo altså nettopp det du spør om no det det er noko av det som har frustrert meg i_hvert_fall\iallfall ganske masse når eg har sete og lese gjennom %eee ein god del rettsdokument.


og det er at du har eg veit da søren om eg nokon gong har sett liksom ein eksakt referanse til loven fordi det er jo det vi vi er vant med ifrå rettssaker i dag at da ser man\ein gjerne referanse til lov sånn og slik og paragraf ditt og datt kom til anvendelse\nytte i det og det tilfellet.


%eee men men det den type liksom konkrete referansar inn for eksempel da mot mot landsloven eller mot ein kristenrett det er dessverre så så er det ikkje der.


men men det du det du på ein måte kan s£ du kan i_hvert_fall\iallfall indirekte sjå at det er truleg da altså at det er landslov eller Landslova sin sin tenking som har %eee komt\komme til %eee til anvendelse\nytte.


så så eg vil heller seie det litt meir rundt.


et annet mulig poeng altså som ikke går akkurat på hvordan man bruker disse reglene men på hvorfor de varer så lenge er jo at dette også er et samfunn som har en veldig tydelig idé i hvert fall til en viss grad om at bra lov er gammel lov.


altså så det som det som e£ liksom sånn ting skal være er i hvert fall i en viss grad sånn som det alltid har vært da og dette ser man for eksempel når det er bondeopprør i senmiddelalderen på fjortenfemtenhundretallet så refererer man eksplisitt til at til at kongen da for eksempel har forbrutt seg mot sankt Olavs lov og og gammel sedvane da.


så denne ideen om at og og og dette er jo %eee dette er jo liksom bondeeliten ikke sant de de rikeste %eee beste kalte de seg selv bøndene i et lokalsamfunn som som er vant til å delta i dette systemet sånn som det er %eee konstruert da som.


men o£ Olav %unint men speiler det da òg en %eee en stabil s£ om ikke samfunnsstruktur for at overbygningen apropos Erling endrer seg jo mye i denne perioden %eee og for så vidt òg de materielle vilkår gjennom svartedauden som sjølsagt om£ omkalfatrer veldig mye.


reformasjonen kom inn og endrer mye, men er det likevel sånn at bondelivet og bondesamfunnet er relativt stabilt inn forbi det samme i denne perioden som gjør at bant£ gammel lov kan virke?


altså at det at at man har gam£ sånn har det vært fra gammelt av sånn har det alltid vært for far min og far min før det og far min før det og hans far før det og sånn skal det være videre.


det må jo forutsette at livet ligner må det ikke det?


jo det lig£ jeg vil ikke nå er ikke jeg en sånn materialist da som vil si at alt handler om det men jeg tror at jeg tror at en en det til en i stor grad er riktig da at det er en del sånn grunnleggende forutsetninger som ligger til rette og at altså dette denne bondeeliten som fins i høymiddelalderen og senmiddelalderen den blir jo ikke borte på noe vis.


men er det ikke også sånn at altså mye av det som har vært vært sagt i hvert fall her nå da den siste siste omgangen her er at %eee lovens %eee viser ikke akkurat til han og det er store lokale variasjoner og det er mye slingringsmonn lokalt og du kan gjøre en hel del ting og %eee som som ikke direkte er foreskrevet i loven.


og og Jørn snakket om om %emm om hvordan den her loven er bl£ eller nei Anna sant snakker når hun snakker om kapitteloverskriftene at de blir mer og mer %eee tydelige på at de er %eee at de ser framover sant at hvis dette skulle skje.


så den er åpen mot fremtiden i noen grad og så er den litt sånn omtrentlig og så gir den stort lokalt spillerom.


så det at den ikke er en trang trøye betyr at du kan vokse i han da at nettopp fordi den er litt sånn rund og omtrentlig og kanskje til og med blir stadig mer rund og omtrentlig etter hvert som den blir eldre %eee kan fortsette å være et et bindeledd fordi at den den gir et rom å handle innenfor.


ja og samfunnet er jo også som det blei sagt her altså det er jo tross alt eit %eee veldig stabilt samfunn.


det store store fleirtal er jo busett på landsbygda.


dei driv med akkurat det same som det sine forfedrar og og formødrer har %eee har gjort og dei dei rotar seg bort i dei same dumme tinga og og gjer dei altså dei dei dei så så kva skal man\ein seie forbrytelsene\brotsverka gjentar seg.


du du har same måten du kan drive å krangle om %eee om grensegjerde på eller retten til til fiskevatn.


og og og det òg altså det du du har på ein måte fått ein lov trur eg i tolvsyttifire som varar så lenge simpelthen\rett_og_slett fordi den har gyldigheit for samfunnet %eee vidare.


det det det er veldig interessant for jeg tror du det det det det stemmer nok at det er som du sier at forbrytelsen gjentar seg både voldsforbrytelsen eller sedelighetsforbrytelsen om du vil.


altså %eee hor og utroskap gjentar seg men det gjør òg krangelen om den stemmen som %eee tar vatnet ned til di mølle eller til din di sag istedenfor til naboen sin.


%eee det er de samme hvert år grensegangene man går opp gjennom mange mange hundre år.


%eee og og og og som Jørn òg var inne på som vi snakket om så er kanskje loven da nødvendig nettopp for å organisere det.


men dokker\dere som da har jobbet med med rettsdokumentene %eee de skrevne.


altså på gårder i Telemark %eee og i Ryfylke og antageligvis andre plasser i Norge òg så så vil man finne at i kistene som tar vare på de de gamle storbøndene bondeeliten sine %eee relikvier der er det der er det %eee smykker.


det er %eee fo£ forskjellige andre ting og så er det dokumenter, skrevne dokumenter og gjerne dommer %eee om retten til land og vann.


%eee koss\hvordan har vi noen vet vi om koss\hvordan respekten for den nedskrevne dommen var?


du antyder at man kan ha manipulert med hva man ville ha eller el£ kan det stemme?


var man var man tilbøyelig til å kunne brenne en dom eller gjemme den eller håpe at han forsvant eller ødelegge den eller eller hadde det skrevne ordet så stor respekt at man ikke ville funnet på noe sånt tror dokker\dere?


jeg har et et eksempel på det som %eee jeg forsker på disse edene da som brukes som bevis i i rettssaker hvor man hvis man har står overfor en anklage så kan man sverge en ed sammen med en en et visst antall såkalte mededsmenn da som skal støtte din ditt krav i den saken da.


%emm og det er et eksempel jeg tror det fra slutten av trettenhundretallet hvor det er en mann som heter Olav som har blitt %eee anklaget av to brødre om at han %eee forårsaket deres mors død da han ledet henne over en elv på en hest.


%emm og Olav %eee det eneste dokumentet vi har overlevert fra dette er fra lagmannen i Bergen.


men dokumentet sier at denne saken har blitt avgjort før fordi Olav sverget med elleve edshjelpere som er altså så mange du trenger for å fri deg fra anklagen om om drap da om at de£ dette hadde han ikke hadde han ikke gjort med vilje da.


%eee og ifølge loven så skulle jo da denne saken være over altså det å sverge en ed det er da er saken ute av verden og det står også i brevet fra lagmannen at dette var skrevet ned og at det var vitner på det på at Olav tok med seg dette brevet til lagmannen i Bergen.


og det måtte han gjøre fordi disse to brødrene hadde %eee tatt saken inn for lagmannen så de aksepterte rett og slett ikke at denne saken var over da.


og i det tilfellet så man kan si ja det er stor respekt for det skrevne ord men kanskje ikke når det %eee når man ikke vil at det skal være sånn som det står da kanskje %heh.


ta vare på de dokumentene som støtter ditt syn.


fordi de brevene som er overlevert det er jo i stor grad %eee brev som sier at %eee denne og denne har fått %emm har fått %emm %eee garanti fra kongen på at %eee på at han skal han skal ikke bli bli utlegd han skal ikke bli fredløs hvis han betaler denne boten ikke sant.


%eee så det handler om at man tar vare på de brevene som som sier som sier noe om ens egen status om det man det man trenger å ta vare på og det er jo som du påpekte så er det jo masse sånne brev fra Telemark som handler om drap da så enten så er det sånn at folk drepte hverandre helt sinnsykt mye i Telemark, eller så er det sånn.


eller er det som Steinar Iversen har påpekt at i i Telemark så eide bøndene i veldig stor grad sine egne gårder, og da var det veldig viktig å kunne dokumentere %eee sin egen status og sin egen ja sin egen plass i samfunnet.


men det er jo da et et sånn konstant %eee element i i dette herre lange Magnus Lagabøtes Landlov-samfunnet %eee som nå peker på sant at %eee det er et problem å vite hva som er sant da i i vårt tilfelle.


som du har ikke noe politi, du har ikke noe etterforskning i noe særlig grad av av det som blir gjort.


i i veldig mange sammenhenger må påstand stå mot påstand og da har du disse herre edene som kommer inn som bevis.


altså jeg tror jeg kunne fått elleve mennesker til å sverge for meg kanskje men.


ja sant for alle på instituttet ville jo.


hvis jeg ikke drepte noen på instituttet %emm.


men %eee men jeg tror altså folk i samtiden var også usikre på dette ikke sant.


det er veldig stor altså jeg har ikke s£ lest nesten en eneste tekst fra Norge på tolvhundretallet som ikke i en eller annen form diskuterer eller nevner hvor skummelt det er med mened altså at folk sverger falskt ikke sant.


og det£ dette handler jo ikke bare om hvordan man bestemmer sannhet i rettsaker.


det handler jo om hvordan samfunnet er bundet sammen hierarkisk, for edene brukes ikke bare som bevis men de brukes også som ikke sant jarler sverger ed til kongen lendmennene altså de det arkstrå£ aristokratiet sverger ed til kongen.


så hele den politiske strukturen er altså avhengig av dette da så men likevel så er man utrolig usikker på på at det faktisk funker da.


%eee og eg kom jo til å tenke på at det der er jo ikkje berre eidar heller som som blei brukt når man\ein hadde konkrete %eee rettsakar for %eee altså rett og slett det som vi er kjent med i dag altså vitneføring %eee det blei jo definitivt %eee også brukt.


%eee og %eee og det trur eg er begrep\omgrep som er eldre enn Landslova òg at man\ein opererer med med eigne begrep\omgrep som heiter altså %foreign altså det er vitne som ser og det er høyrevitne vitne som har høyrt noko.


%eee og eg har jo også sett fleire formuleringar altså i dokumenta der du har gjerne %eee alle %eee alle som alle som kan alle som vil har har møtt opp da på det lokale tinget.


og så har dei gjerne spørsmålet ja er det no nokon blant dere\dykk gode menn og gode kvinner som her er på tinget som har sett eller høyrt om det har føregått noko i mulm og mørke.


altså så så du har og og og og ein ser jo også da at %eee at gjerne ja ok.


her var det eij£ hadde gjerne alle saman anten sett eller høyrt noko som da gjekk i i den retninga.


og viss du da for eksempel da ikkje fekk for eksempel da medeidsmenn eller du fekk nokon gonger bruker dei også borgens menn nokon til å gå i borgen for dei går bo£ går god for dei så %eee så kunne du òg da risikere at %eee ja løpet løpet var køyrt.


%mmm så så hvis man skulle være %eee mindre lys til sinns enn enn Jørn Øyrehagen Sunde kunne man da om sant og det er jo men det er jo vanskelig å være mer lys til sinns enn Jørn Øyrehagen Sunde.


men men sant på den ene siden så har du da en lov som som på en ny måte beskytter %eee svake grupper %eee og på den andre siden så har du et et system for konfliktløsning som styrker de som har solide nettverk.


%eee Landsloven endrer jo også litt på dette fordi i de tidligere landskapslovene så hadde det jo %eee vært mulig for eksempel å sverge disse edene i s£ veldig stor grad med mennesker du selv valgte ut da og det blir jo litt borte med landsloven hvor de i mye større grad er edshjelpere som som du ikke har fullstendig kontroll over.


så det blir moderert dette elementet men det er det er absolutt et interessant element at at landsloven ikke kvitter seg med dette systemet på noe som helst vis.


men men hvis vi skal hvis vi skal prøve å spekulere litt som Erling har lært meg at han har blitt beskyldt for å stå i lause lufta når han spekulerer litt i historien og ikke har noe håndfast empiri under der du ikke kan ha det da men.


hvis vi tenker det edssystemet som dokker\dere beskriver her og og samtidig tvilen rundt edssystemet som som du påpeker er eldre enn enn landsloven og òg fins i dag altså fortsatt så vil du se i en amerikansk film at de står og sverger på bibelen og sier %foreign og så videre.


altså det er jo ikke det det er jo ikke borte vekk sånn sett %eee %eee.


det er jo altså i kirka når du gifter deg så ble det inntil nylig òg spurt er det noen her som har kan vet kan si noe som tyder på at disse ikke skal få lov til å gifte seg som egentlig er det samme.


er det noen her som vet noe som som kan gjøre noe med denne saken altså samme praksisen?


er ikke noe av forskjellen her hva er det som autoriserer eden?


altså i i førkristen tid så er det sta£ %eee er det ætter og æren %eee rundt den.


%eee hvis du har kongemakt så er det kongen som jo egentlig kongemakta som sørger for at du som som lensherre faktisk opprettholder løftet ditt til kongen og det er din makt som igjen sørger for det at %eee at dine leilendinger faktisk leverer skatten og oppfører seg.


mens her med Magnus Lagabøtes Landslov nå spør jeg egentlig bare litt langt innfører han jo óg gud %eee som og har kommet med Gulatingsloven altså man sverger til gud %eee.


altså hvis du kom til helvetet og trodde at du kom til helvete for å bryte eden din så satt meneden langt inne.


hvis du ikke tok det spesielt seriøst så var det lettere å lyge antar jeg.


jo altså det det ser ein jo heilt klart det var også i det førkristne samfunnet %eee fordi man\ein har overlevert ein del skildringar av vikingar som kom i kontakt med kristne kulturar og og nokon gonger så var det da nødvendig å å rett og slett sverje eidar,


og der vikingane da fekk sverje på rett og slett på sine sverd og sine gudar.


%eee og og der er det formuleringar som som rett og slett da heilt konkret går ut på at viss ein no sverger\sver falskt eller bryt eiden min så må sverdet mitt ramme meg %eee så må skipet mitt ikkje hjelpe meg nå£ hjelpe meg når eg treng det %eee og må og også til dels altså påkalling av gudane i fleirtal.


%eee og og det er heilt klart når du da kjem inn i kristen tid når når du da sverger\sver på boka altså på på bibelen eller du du sverger\sver på korset så har du jo da påkalla på ein måte då dei dei aller viktigaste nye symbola, altså kristne symbola.


%eee og %eee og når du då verkeleg begynner å tru på gud og da får guds vreide hengande over deg òg så ja eg v£ eg vil anta at viss eg sjølv verkeleg trudde det så så ville nok den da sitte litt langt inne å %eee å begå\gjere ein %eee ein meineid.


dette er jo så viktig i Frostatingsloven denne %eee viktigheten av å sverge på det som er hellig.


altså der sv£ skal man jo sverge på på en hellig bok og man skal sverge på en %eee en en %eee %mmm salmebok hvis man sverger i tyverisaker for eksempel.


og så kan man sverge på en det den kaller for en en messebok tror jeg også som antagelig er %eee det nye testamentet eller i hvert fall deler av det.


hvis man sverger i i drapssaker da skal man stå nærmere alteret, men så har den også en sånn utrolig interessant passasje om at hvis presten ikke slipper slipper dem inn i kirken så de kan sverge der så kan de bare sverge på døra på utsiden.


så så viktig er det altså at man at man tar seg liksom rett til å bare bruke de hellige det hellige materiene man trenger.


for så vidt jeg husker da kan så så har vel egentlig du drevet å skrevet sånn doktorgrad og sånn %eee om %eee kriminelle og vold i ta£ samfunnet som kommer rett etter landsloven.


ja eller sånn som vi sånn som vi har definert det nå da så er det jo innenfor fordi Jørn sa jo da at at %eee Magnus Lagabøtes landslov gjaldt til sekstenåttisyv, men det kommer jo en ny lov i sekstennullfire sant som er Kristian den fjerdes norske lov som er en legendarisk dårlig oversettelse av Landsloven.


det er rett og slett en %eee skikkelig altså hvis det er noen medlemmer av Norsk oversetterforening her så er det godt dokker\dere er organiserte fordi at det arbeidet som ble gjort den gangen, det var ikke faglærte.


det var men men men men vi får spørre de£ deg om det òg da altså fordi at du har da jobba med voldskriminalitet spesielt i bondesamfunn i Norge i denne perioden på slutten av virketida.


%eee og hvis du skulle se på det å tenke bakover i tid altså fra lovens start og ut %eee tror du i det arbeidet at du er i kontakt med %eee voldskriminaliteten i %eee på tolv slutten av tolvhundretallet og måten man ser på det da,


eller tror du at %eee at det er for lang avstand til at det egentlig det er linje mellom det?


nei jeg tror nok at det er en du kan godt si at det er noe som henger igjen der.


%eee altså nå nå mente jeg i denne avhandlingen at voldskriminalitet var noe man hadde funnet på sant at det var en at volden er en et produkt av denne lovgivningen at at lovgivningen handler veldig mye om å definere inn og ut av %eee samfunnslivet hva som er ønskelig og ikke.


%eee men men man kan godt se den den %eee fortløpende bekjempelsen av fysisk maktbruk i privat regi hvis vi kaller det det som en en forlengelse av en statsbyggingstradisjon som setter inn med Magnus Lagabøte.


og jeg vet ikke om om det liksom høres det fornuftig ut?


ja og altså viss du viss du ser på liksom den det kva skal man\ein seie det pr£ det private initiativ for for å løyse ting så synst eg òg det var var veldig interessant det som %eee det som Jørn altså det det scenarioet som som Jørn skisserte her at truleg så har man\ein da forut for landslova på ein måte akkumulert opp at det har komme såpass masse endringar i samfunnet som hadde akkumulert seg opp.


og så kommer\kjem da landslova da med veldig masse nytt fordi det det det er heilt openbert at sånn du har jo da Eldre Gulatingslova da som som er i eit manu£ altså manuskript som altså like før Landslova kommer\kjem.


så har du også Håkon Håkonsson som i %eee %eee i innleiinga vel til Frostatingslova i tolvseksti %eee kommer\kjem med ein uttalelse\uttale om at no må det bli slutt på den uskikken %eee at når folk skal begå\gjere hemndrap så så let dei ikkje det gå utover drapsmannen.


da tar dei den beste mannen i drapsmannen si ætt, så så det er heilt klart at at det er ein god del ting som som skjer heilt inn i_hvert_fall\iallfall i i enkelte %eee %unint.


i enkelte samfunnslag så er det ein del ting som som skjer som man\ein heilt klart %eee ville ville hekta ord som viking og tidleg med£ middelalder\mellomalder til men men så så har det også undervegs skjedd då så masse endringar at da da får du plutseleg ein sånn %eee i_hvert_fall\iallfall forsøk på å bekjempe\kjempe_mot det.


men men det er heilt klart i kor stor grad du du lukkast med det fordi sånn drapsdokument og sånn òg begynner jo òg først og så tvikle\vikle inn sånn bitte litt av liksom på på begynnelsen\byrjinga av trettenhundretalet same med forbrutt\forbroten seksualitet og da ser du jo kva som faktisk funkar sant.


altså da da ser du kva som faktisk var blitt løyst sånn røffly i henhold\høve da til dei nye prinsippa men vi veit ikkje heilt kor masse er det som fortsatt\framleis blei løyst.


altså på på gammal måte da og det %eee ja.


vi vet ikke men vi kan se for oss t£ %eee at det som som du beskriver her altså den type voldskriminalitet som ikke å tillater hevndrap det vet vi at det ikke kom inn og at det er et et samfunnsproblem og at det òg di£ %eee som du sier den store mengden fattige som kommer og sånne ting,


at det innfører en del prinsipper som kommer fra kanonisk rett, som kommer fra fra andre steder som er grunnleggende annerledes enn det en har sett før,


men at de prinsippene igjen kan gjenfinnes når Erling går ned og kikker på på hvordan man definerer vold på sekstenhundretallet så ligger de der ennå altså at de har har har fulgt det ut mens det er andre prinsipper så som er ute.


men %eee vi har brukt opp tida vår, men jeg lurer på om jeg kan spørre deg om dokker\dere om en ting til likevel.


og hvis dokker\dere skulle peke på heilt ikke bare som faghistoriker og ikke bare som på en måte det dokker\dere har forsket på men si hva fi£ ser vi av landsloven igjen i Norge i dag?


kva ser vi i av landslova i det norske samfunnet i dag?


jeg tror kanskje jeg ville liksom hekta meg på det som Jørn sa men vridd det litt annerledes fordi %qqq nå har vi sittet her i dag og vi har liksom sagt veldig mye pent om denne loven.


og så har vi også snakket om hvordan de dokumentene vi har fra middelalderen er de de som overlever de overlever av en grunn ikke sant, og de aller fleste av de den informasjonen vi har om middelalderen den kommer jo fra eliten.


den kommer fra kirken i veldig stor grad, og det gjelder jo også den informasjonen vi får om dette samfunnet på tolvhundretallet da, så jeg vil kanskje bare sånn avslutte med at kanskje vi også bør være litt forsiktige med å liksom å akseptere kongemaktens versjon av hvorfor den gjør dette da.


for eksempel når Håkon den fjerde sier ok folk dreper hverandre alt for mye er det fordi folk ak£ faktisk dreper hverandre alt for mye, eller er det fordi kongen trenger en grunn til å gripe inn i dette samfunnet og til å til å øke sin prestisje på en eller annen måte da.


så kanskje for å være litt sånn bare vri litt på det kanskje det er sånn at det som er den viktigste arven fra landsloven er at vi vi er veldig glade i å styres som som Jørn sa men kanskje vi aksepterer disse maktfortellingene litt for lett da.


jeg kjente at jeg var klar for replikk det tror jeg Jørn òg var men det vi har brukt opp tida.


nei det altså selvfølgelig\sjølvsagt det er det vi har frå tolvhundretalet er jo som du seier ifrå %eee det det er kyrkje- og og kongemakt som som vi har det.


men men samtidig så ser ein jo òg når ein kommer\kjem utover i seinmiddelalderen\seinmellomalderen òg at det heilt klart òg er %eee at vi da får eit innblikk òg i ein god del altså vanlege vanlege menneskes liv rett og slett.


%eee og og det ser også ut til at vanlege menneske òg har ein viss oppfatning av at loven er på ein måte til for at ein skal halde den.


og og også dette herne med at det òg er ein viss form altså %unint kva skal ein seie rett£ rettferdighetstenkning\rettferdstenking innebygd i det òg at Aslak som som som har høg løn om om du %eee for eksempel gjer ein skade på meg så skal kanskje du da betale litt høgare oppreising til meg.


altså at du kanskje skal jo at du du kanskje skal ha %eee altså litt den den tankegangen inne og og at det kanskje er noko som altså veldig gradvis òg %eee får får på ein måte får får på ein måte satt seg.


for for som sagt du %eee desto lengre liksom opp i tid du kommer\kjem og og og sånn og som sagt i i seinmiddelalderen\seinmellomalderen og og framover så får vi også heilt klart òg då innblikk i vanlege folk.


hvilke\kva sakar er dei interesserte i få reist og belyst offentleg?


og dei er også involvert som det er blitt sagt mange gonger her nå når det gjeld både å ta ta stilling til spørsmål om skuld eller %eee frifinnelse\frifinning %eee størrelse på straffa kan jo vere involvert i størrelse på oppreisinga.


%eee og det og det er jo liksom vi vi har jo faktisk det ennå den den dag i eller det går vel kanskje mot slutten da men men liksom dette her med at vanlege folk og ennå skal vere involvert i rett og slett å å å ta tilling£ stilling til den slags %eee spørsmål.


%mmm men jurye£ juryens tid er litt sånn forbi da.


%eee da må vi dessverre si takk til %eee Anne Irene og Ole Albert.


%eee for det første så må jeg gi to saksopplysninger %eee kor£ korreksjoner til meg sjøl.


det ene er at Jørn er professor i rettshistorie og ikke rettsvitenskap, beklager.


jeg kom på det sjøl og det andre er at det var Eirik Prestehater så var konge i tolvåttiåtte sønn til Magnus Lagabøte og ikke Magnus Lagabøte når flyktningen Folke Algotsson kom med sitt bruderov til Bergen bare så det er klarlagt.


ja %eee eg£ jeg s£ jeg har sagt så mye feil i dag at jeg må bare rette opp det jeg kommer på i løpet av tida, men %eee jeg vil si noen ting til før vi gir %eee scenen til Øyonn igjen.


og det handler om det prosjektet som både Jørn Øyrehagen Sunde og Magnus Rindal og Anna Horn har vært en del av og som er Landlovsprosjektet som altså Universitetet i Bergen har sammen med Nasjonalbiblioteket og som djupest sett handler om å tilgjengeliggjøre kildene til historien, ikke bare til forskere, men òg til dokker\dere, til oss, til folket.


og en skriver ned alle, transkriberer alt og gir dette ut både i kildekritiske utgaver og etter hvert òg i en folkeutgave sånn at Magnus Lagabøtes landslov kan stå i en fin pocket i bokhylla til alle gode %eee opplyste norske borgere som den burde gjøre.


men %eee i tillegg til det så er vi ikke ferdige.


Nasjonalbiblioteket som vi er i nå vår rolle er jo å holde den nasjonale hukommelsen, men ikke bare holde han og passe på han, det er òg å formidle han.


grunnen til at vi har fått tilbake kodeksen er ikke for at vi skulle forske på han.


argumentet som gjorde at danskene ville låne han ut til oss over så lang tid er at vi skal stille den ut og bruke den overfor folk.


%unint ta to eksempler det ene er middelalderballadene som %eee Øyonn framfører.


de har vi dokumentert i vår musikkseksjon og folkev£ følkemusikk£ folkemusikkarkivet i kraft av en nedskriving av alle tonevariasjoner og alle tekstvariasjoner som er kjente.


og så er vi ikke ferdige med lovverket fordi at Magnus Lagabøte lagde ikke bare en landslov, han lagde òg en bylov, og Byloven er heller ikke ferdig transkribert.


det er ikke gitt ut kildekritiske utgaver av det og vi har nå satt i gang, og kommer til å sette i gang, et prosjekt sammen med blant annet Jørn og private sponsorer på å òg få transkribert og gitt ut Magnus Lagabøtes Bylov og gjort det samme type forskningsmessige arbeidet med det som vi nå har gjort med Landsloven.


det er et samarbeid mellom oss og private stiftelser og andre %eee som bygger på det arbeidet som allerede er gjort i Landslovsprosjektet og jeg er veldig stolt veldig veldig veldig stolt.


hei alle saman, kjekt å sjå dokker her og velkommen til Nasjonalbiblioteket.


eg heiter Eline Kleven og er programsjef her.


i programkonseptet Arkivert som vi skal vere med på i kveld så det arrangerer vi med litt sånn ujamne mellomrom gjennom året så går vi tett på små og store ting frå samlinga her på Nasjonalbiblioteket, materiale som ligg i dei fire etasjane under bakken her i arkiva våre og kanskje sjeldan blir løfta fram,


eller ting som ofte blir løfta fram men som vi ser på med eit nytt blikk.


og i kveld så skal vi sjå nærmare på breva til Camilla Collett og enda nærmare bestemt på breva frå ein betydningsfull\viktig periode i hennar liv, åra mellom attenfemtito og attensekstitri£ sekstitre i tida etter at ho blei enke,


og enda tettare inn på eitt spesielt brev frå eit spesielt år attenfemtitre,


eit brev som skildra gjenkomsten\attkoma hennar til Christiania etter ei tid i København og tilbake til ein by som var herja av kolera, ein epidemi som tok livet av eitt tusen seks hundre av byens førti tusen innbyggarar.


%eee i fjor så gav Marius Wulfsberg og Mette Witting ut ei kommentert e-bok %eee i serien NB kilder der dei transkriberte dei breva frå den perioden og kommenterte dei i den utgåva.


og det er første gong dei har blitt gjort tilgjengelege akkurat dei breva her for både folk og forskarar %eee og i arbeidet med det her så gjekk Wolfs£ Wulfsberg tett på både breva og perioden og inn i krokar og irrganger\labyrinter på jakt etter meir kunnskap om både Collett og om byen Christiania i attenfemtitre og folka som budde her.


og i den Arkivert-serien som vi er her for i dag så er det Aslak Sira Myhre og Erling Sandmo som er faste programleiarar.


Erling Sandmo han er dessverre heime med feber og sjukdom som herjar kroppen, ikkje verken kolera eller korona trur eg, men han klarte ikkje å stavre seg hit i kveld men Aslak og Marius dei dykkar djupt inn i det på jakt etter svar og kanskje nokre spørsmål.


tusen takk for det Eline og hjertelig velkommen til Marius.


og tusen takk til alle dokker\dere som er her.


sånn så Eline sa %eee så er noe av tanken med dette konseptet Arkivert det er ikke at vi vi snakker ikke om Camilla Collett bare eller bare et tema.


vi prøver å ta utgangspunkt i én kilde, i ett objekt, i én ting fra samlinga og se hva forteller den oss?


hvor kan vi gå derfra gjerne rundt i dette tilfellet her Collett først men òg inn i samfunnet rundt i i verden rundt.


vi har jeg vet ikke hvor mange millioner men vi nærmer oss vel det er hundre millioner ulike objekter i samlingen til Nasjonalbiblioteket %eee stort og smått, lyd og film, bilde, kringkasting, %eee trykk, plakater, musikk, %eee bøker aviser, og så videre.


de gir oss en mulighet til å gjøre tidsreiser tilbake i historien, men de er òg bare interessante når de får en fortelling rundt seg av en eller annen sort.


vi prøver å vise potensialet til fortelling og læring i i samlinga vår.


så det er det vi jobber med så hvis dokker\dere synes vi er smale så er det meininga.


vi skal være smale her og så er tanken at da kan dokker\dere gå ut og være smale etterpå for det vi snakker om er tilgjengelig for dokker\dere, enten på nettet eller i samlingene våre her, så det er en invitasjon egentlig hele tanken med dette er en invitasjon til dokker\dere til å gå og gjøre det samme.


og en av de første jeg hadde lyst å invitere til dette det var forskningsbibliotekar Marius Wulfsberg som som sitter her nå.


%eee han har som Mette Witting begravd seg i Collett over lang tid og jeg tror ikke tanken til til Marius Wulfsberg var i utgangspunktet at han skulle skulle gifte seg med Camilla Collett og brevene til Camilla Collett når han begynte arbeidet men men det har han gjort.


vi har ikke sett han på på på mange år egentlig %eee.


han har lært seg å lese gotisk håndskrift %eee som er vanskelig og han har lært seg å lese Camilla Colletts håndskrift som visstnok er enda verre %eee og gjør òg arbeidet med transkripsjon, så han er ekstremt tett på på disse kildene.


og det var noe av det som fasinerte meg og hadde lyst til det %eee sant og og høre hva Marius finner så da før vi snakker om dette ene brevet vi snart skal se på skjermen og inngangen til Collett Marius så lurer jeg på om kan du si noe om det arbeidet dokker\dere nå gjør med brev?


%eee vi det er heldigvis %eee en liten gruppe med veldig kompetente transkriptører og som har lang erfaring med tekstkritiske utgivelser, blant annet fra Ibsen.


og vi er %eee jeg er ikke den som har transkribert mest.


det er vi vi har %eee det er vel Mette Witting og Elisabeth Parmeggiani og Nina Korbu og så har vi en som heter Tone Modalsli som henger over oss med falkeblikk og korrekturleser med %eee det vi våre transkripsjoner.


og %eee det er et møysommelig og tidkrevende arbeid %eee.


hvis man tror man har lest sakte, før så har man tatt feil %eee.


å le£ lese Camilla Colletts håndskrift krever %eee at man leser linje for linje strek for strek og sitter og lurer på om det er en V eller en R.


%eee og så setter man disse tegnene sammen og så blir det ord og noen ganger ikke helord men noe som tyder på et ord.


og så leser man videre og så kjenner man igjen én bokstav som fra på et senere tidspunkt og så føyer man inn den og så sakte men sikkert så blir håndskriften %eee et brev med setninger, meningsfulle ord, men også med noe usikkerhet.


men det tar %eee man må virkelig øve seg på å være tålmodig og tenke litt sånn og og like det og det er en veldig sånn det kanskje hvis man liker å tegne me£ man får no£ noen ganger den samme type konsentrasjon liksom fokus.


man jobber med en tekst på en helt annen måte enn hva jeg har vært vant til tidligere da selv om jeg har vokst opp med under mottoet les sakte, %eee så det mente min veileder og sånt på universitetet var viktig, men det er først nå jeg leser ordentlig sakte %eee.


men disse breva %eee bare for å spørre om det %eee ryktet her på Nasjonalbiblioteket sier at det varierer i hvor grad de er lesbare ut ifra hva språk Collett %eee skriver.


og da er mitt spørsmål vet ikke om det stemmer en gang men hvem hvis du ser på de samla breva, hvem er det hun skriver til %eee og hvor mange er det og hva språk skriver hun på og så videre?


%emm altså i denne ut£ altså vi har utgitt et par s£ %eee brevsam£ eller bolker med disse brevene da.


vi startet med å utgi brevene til Suzannah og Henrik Ibsen, fortsatte med Bjørnstjerne brevene til Bjørnstjerne Bjørnson, og så til Jonas Lie.


og så tenkte vi nå har vi liksom gitt ut Colletts brev til norske kjente forfattere men vi tenker vi ikke litt liksom gammeldags?


%eee det er jo Collett vi er interessert i, ikke nødvendigvis de godt ennå mer kjente eller for mange mer kjente forfatterne.


så da endret vi utgivelsen til å å gikk over til s£ å utgi brevene kronologisk me£ det vi kaller tentativ kronologi da for vi kan ikke være alltid helt sikre men det er ambisjonen.


og så utga vi brevene til ektemannen Peter Jonas Collett %eee som da er fra attenførtién til femtién.


og så nå har vi utgitt brevene til %emm fra perioden attenfemtito til sekstitre og de er først og fremst til hennes svogere %eee til venninner %eee og til sønnene.


og så er det noen andre brev til han som hjalp henne med å utgi Amtmannens Døtre og på en måte var redaktøren Bernard Dunker, som var en høyesterettsadvokat og blant annet han som forsvarte Markus Trane omtrent samtidig med at Amtmannens Døtre kom ut.


og til andre pers£ offentlige personer da en universitetssekretær %eee ja %eee og flere %eee den typen men først og fremst liksom til den nærmeste kretsen i denne bolken.


men så vil det endre seg når vi begynner nå med neste bolk på seks attensekstitallet hvor det blir nye kontakter, nye bekjentskaper, nye venninner, for da endrer livet til Collett seg.


hun lever egentlig resten av livet altså fra attensekstitre og til hun dør som nomade på det europeiske kontinent med jevnlige eller årlige besøk i Christiania.


men når jeg da spurte deg %eee om du kunne finne ett brev som vi kunne bruke som utgangspunkt for å snakke og og så sa jeg jo i oppdraget at vi vil skal snakke liksom om Collett i samfunnet i Christiania koss\hvordan denne byen var, da valgte du det brevet som dukka opp på skjermen der.


%eee ja at da jeg tror det med sakte lesing sklei inn i publikum akkurat da.


%eee jeg ser her at hun forholder seg jo óg til margene på en %eee sparsommelig måte og skriver inn der òg ja %eee.


%eee hvorfor valgte du akkurat dette brevet?


%emm altså hovedgrunnen det er at i dette brevet så skildrer Collett %eee situasjonen og atmosfæren og stemningen i Christiania under koleraepidemien i attenfemtitre.


%eee og akkurat den passasjen som vi kommer tilbake til den er en av de jeg har brukt la£ jeg har jobbet da men kommentarene, det vil si å identifisere personene som omtales, finne ut når de ble født, når de døde og hvem de var.


og det avsnittet om koleraen og hvordan den hadde rammet nabolaget og bekjentskapskretsen brukte jeg utrolig lang tid på.


det var en av de siste passasjene jeg greide å hvor jeg greide å identifisere navnene personen etter flere forsøk fordi jeg hadde blitt litt flinkere å søke og lete og ku£ fått mer kunnskap.


og %emm så og og det ga en sånn veldig sterk følelse av å liksom komme så tett på Christiania i attenfemtitre som jeg følte det var mulig ikke sant.


men i tillegg er det jo et brev til broren Oscar Wergeland som det er mange andre brev til og som hun hadde.


det er den broren hun hadde tettest kontakt med gjennom hele livet fra ungdommen av og og i alle fall i de£ helt til attensekstiårene og %emm %eee.


han var kaptein %eee i militæret, hadde en militær karriere, var en flott karttegner blant annet.


han befinner seg i Wien og har reist dit etter at Collett og Oscar har bodd sammen en periode i København våren attenfemtito nei femtitre mener jeg %emm.


og %eee så han er liksom en skikkelse da men det var først og fr£ det er ikke egentlig at det er et brev til Oscar Wergeland som er grunnen.


det er denne skildringen av %eee koleraen og så tenkte jeg at det da på en måte tok oss ut av den litterære Collett og inn i den historiske situasjonen Collett befant seg i %eee.


ok da da er det liksom to ting som dukket opp her som vi må ta og jeg er litt usikker på rekkefølgen.


du kan få bestemme for det er to nøkkelord som dukker opp her altså det er %eee du beskriver altså Collett kommer til Christiania %eee under en koleraepidemi.


og hun drar fra København som nettopp har hatt sin koleraepidemi som har vært enorm som hun dels har flyktet fra bud£ bodd ute på Klampenborg ut forbi og i det hele tatt og så kommer hun inn til en by i kolera og det er to ting det er Christiania og kolera.


hvor skal vi starte, Christiania eller koleraen?


det er kanskje best med Christiania eller?


ja da har vi juksa litt å tatt med litt flere kilder her.


resten blir nok litt smått men her er de %eee døde av kolera.


og så er det ja her kommer det opp og så er det på baksida her et sted så står det hvor hen der nede så forteller vi at Camilla Collett kommer, stemmer ikke det?


jo Fru Collett med to sønner fra København.


det skj£ meldes aldri når jeg ankommer Oslo her anmeldte reisende.


%eee hvorfor har ikke Aftenposten dette lenger?


dette er Christiania et kart over Christiania eller en kroki tror jeg det kalles men det er jo et kart %eee over Christiania attenfemtiseks %eee %eee og det tilsvarer %eee p£ langt på vei attenfemtitre.


det hadde ikke skjedd så store endringer.


og %eee ikke sant vi ser jo her %eee hvis jeg kan peke.


%eee hun nei£ altså hun ankommer %eee så vidt jeg har forstått %eee så legger %eee dampskipene til her.


jeg vet ikke helt hvordan men hun har to sønner og av den lille Morgenbladnotisen som %eee så ser vi at hun tar inn i Nye slottsgate som nå skal jeg bare gå litt nærmere som ligger her.


der står det Nye slottsgate selv om jeg skjelver litt på hånden ser jeg.


nå vet jeg altså hvem som bodde der for det har jeg også lett og lett etter.


hvor i alle dager bodde Oscar Wergeland?


fordi jeg ve£ vi vet av andre brev at hun flyttet inn i Oscar Wergelands gård.


han ga henne litt motvillig lov til å flytte inn i gården fordi han var redd for at sønnene skulle ødelegge tapeten og dørhåndtakene.


og det ble en ganske %eee hva skal vi si en diskusj£ en diskusjon mellom mellom %eee fru mellom Collett og broren om dette som man kan lese om i brevene, blant annet i det brevet %emm %eee som vi har tatt utgangspunkt i.


og der var det jo også mange andre som bodde en Kjærulf %eee som var en kollega vil jeg tro av Oscar Wergeland.


det var %eee hva skal vi si fru£ elle altså den %eee %unint den tjene£ den som liksom best£ bestyrte i huset og som var veldig krass og Collett følte seg veldig dårlig behandlet av henne.


så hun er da en av mange %eee sånne tjenestekvinner som Collett kommer på kant med gjennom livet.


%eee hu£ og %emm hun får lov til å bo der en %eee kort stund og finner seg da etter hvert et st£ %eee en leilighet i %unk gård tror jeg det er som ligger i Østre gate dagens Karl Johan.


Østre gate begynte der Akersgaten krysset vårt vår Karl Johan da liksom derfra ned til Sentralbanestasjonen det var Østre gate og da er vi her.


og dette er jo det gamle Christiania her hadde jo når Collett og Peter Jonas ektemannen flyttet til Christiania i førtito så flyttet de inn i en leilighet Nicolai Wergeland hadde leid til dem i Dronningens gate vis-à-vis Vår Frelsers kirke %emm.


også etter hvert %eee og det var her i Kvadraturen %eee hva skal vi si borgere eller folk bodde i København ikke bare borgerskapet handelsfolk %eee alle bodde her i Kvadraturen frem.


men dette begynte å endre seg kraftig i omkring attenfemti hvor det var stor befolkningsvekst.


denne Bernhard Dunker for eksempel som jeg nevnte han bodde her.


Anton Martin Schweigaard som også var en venn og bekjent av Collet bodde i Kvadraturen.


hennes svoger Holger Collett som bodde her %emm.


og %eee det var også her da for å nå ta den berømte episoden om hvordan hun hørte Welhavens stemme %eee så v£ skjedde det også her i Kvadraturen i Herres ved Herres gård i attentredve\attentretti.


så her var det alle bodde og promenerte og dette var faktisk et sted altså jeg ble helt overrasket når jeg begynte å se på hva hva var det der?


det var tju£ altså ti tolv forlag, %eee masse avisredaksjoner, bokhandlere, note %eee eller musikkforhandlere, det va£ var virkelig det bodde seks syv tusen mennesker der.


og det var vi kan si det må ha vært et kulturelt interessant sted med mye større le£ kulturell og litterær og og aktivitet enn jeg var klar over %eee med kaféer og ja i %unk gård i Østre gate så flytter Collett inn i tredje etasje.


og jeg oppdaget at han som eier den hadde akkurat åpnet %eee et %eee et spisested i andre etasje med meny og det var da %eee øl- og brennevinsutsalg eller en kafé kaf£ i førsteetasje.


her kommer hun %eee og det er en by i vekst %eee og den Nye slottsgate som du peker på ligger jo her opp£ oppe med det nye relativt nye slottet som som om det akkurat har blitt ferdig %eee på det tidspunktet %eee.


dagens Wergelandsvei er anlagt langs den krysser %eee Slottsgaten der oppe og og det ligger %eee bygges og ekspanderes men så komme hun altså til en by %eee som er ramma av kolera.


%eee og da vil jeg gjerne kanskje at vi skal lese.


kan du lese fra brevet, så skal jeg gå tilbake vi har jo så fantastisk teknologi.


så nå skal Marius tolke litt av dette for oss.


jeg leser det avsnittet jeg hvor %eee hvor som jeg jobbet mye med eller tok lang tid å identifisere personene.


den første Nikolai er en pleiebror Nicolai Storm Wergeland.


Nicolai har jeg sett en gang men han reiste straks til Stockholm igjen hvorfra han ventes igjen neste uke.


Sofie hennes svigerinne Sofie Steenstrup gift med Peter Severin Streen£ Steenstrup som grunnla Akers mek£ mekaniske verksted sammen med en annen.


jeg %eee tenker kanskje å st£ aller først å si noe %eee hun beskriver sine bekjente som dør i kolera og det høres på en måte tilforlatelig ut fordi at det er da fem prosent av byens befolkning de strides om det er fire eller fem prosent som dør av koleraen.


og så er det dobbelt så mange som er er rammet så det er bare å se i salen her så er det ja det er fem til ti av dokker\dere som forsvinner og det er tjue som ligger syke %eee ba£ bare her.


%eee det er svære svære tall og så må vi óg huske på at det skjer på tre fire måneder.


altså det er ikke en sånn det er ikke %unint vi snakker ikke lange perioder lange dødsleier og et dødsleie i kolera kan vare i tjuefire timer fra du er smittet til du er død %eee og dør du ikke etter en uke så lever du antakeligvis %eee.


det går veldig fort %eee og det smitter enormt raskt.


men det er noe interessant med denne koleraepidemien her og det er at Camilla Colletts bekjente dør i kolera og det er vel ikke helt vanlig fordi at d£ d£ dette er jo ikke fattigfolk.


%eee dette er jo %eee bemidlede %eee borgere som òg rammes av denne koleraepidemien.


%eee vet du hvor vanlig det var altså hvem er det som rammes i Christiania?


%emm når man leser %eee både det den offentlige beretningen som kom om koleraepidemien %eee i attenfemtifire altså boken kom i femtifire og når man leser det er skrevet en stor doktoravhandling om den epidemien òg.


så gjøres det et poeng av at koleraepidemien rammet om£ begge kjønn omtrent likt eller likt det er bare snakk om én prosent forskjell knapt det og den rammet alle klasser omtrent likt.


den denne offentlige beretningen den begynner med å nevne to tilfeller av kolera som va£ skjedde litt før den store epidemien og det ene var en embetsmann som bodde vest for byen og det an£ den andre var en arbeider som bodde øst i byen.


og dette er gjennomgående i alle fremstillinger, men hvis man ser på tallene hvem var det som på en måte %eee s£ vo£ i hvil£ fra hvil£ hvilken klasse samfunnsklasse mistet flest om ikke %eee altså i antall så var det arbeidere.


%eee nå har jeg ikke med det men jeg tror liksom at %eee det var snakk om syv over syv hundre arbeidere eller opp£ som er oppført som arbeidere som døde og der blant embetsmennene er det langt færre %eee.


så sånn sett så var det arbeiderklassen som ble hardest rammet %eee fordi flest av dem døde og det hadde ja hva kan grunnen være fordi koleraen var litt sånn at den ja de visste jo ikke hvordan den men den rammet på en måte alle.


den hoppet fra sted til sted %eee heter det blant annet.


ja og de de hadde jo jeg har %unint drevet å prøvd å f£ forberede meg så jeg kunne matche Marius så jeg har har lest %eee og og noe av det som som de trodde på det tidspunktet her så vet de jo ikke hva kolera er altså de de har ikke de vet ikke hvordan det smitter.


det finnes en teori om at %eee det smitter via %eee %eee lufta %eee men ikke som dråpesmitte som klimasmitte %eee.


det finnes teorier om at du ikke skal spise agurker for eksempel, %eee da kan du få kolera og veldig mye annet.


det de ikke vet er at det smitter via vann %eee %eee og de de %eee men de vet at det treffer der mange bor tett.


og de ser at det har noe med hygieniske forhold å gjøre og i København for eksempel så så var det nesten bare arbeiderklassen som dør.


det de må ha funnet etterpå det er at denne koleraepidemien den oppstår i det en sjømann, hvis jeg ikke husker feil, du må korrigere meg hvis jeg tar feil, blir lagt inn på Rikshospitalet med kolera.


det var det òg i Drammen i attentrettitre.


det kom med sjøen inn til Drammen den gangen óg.


%eee det er en sykdom som stammer fra Asia som som var relativt ny.


altså attenhundretallet er koleraens %eee hundre år.


det finnes ikke en sekstenhundretalls-kolera eller noen annen som kommer.


men det at vedkommende da blir lagt inn på Rikshospitalet og Rikshospitalet reint fysisk ligger så langt vest i byen som det gjør,


det gjør at vaskevannet antar man da man har brukt på det rommet hvor han ligger det blir kasta ut med Rikshospitalets kloakk eller vaskevann men det går da inn i vannkilden.


det smitter over vann£ fra vannrør til vannrør inn i vannkilden og inn i drikkevannet og dermed så treffer du ikke bare %eee de fattigste bystrøka men du tar óg inn for andre.


%eee men det må %unint tenker %unint altså det må jo ha vært det å ha en den type vi har jo nå denne her koronaviruset som vi kan lese om hver dag i Dagbladet V_G\VG ikke sant og vi kan følge det og vi ser sykehus bygges i Wuhan og vi vi ser alt dette.


men her rammes man av en pest kan man si som man ikke vet hva er.


ja %eee ja %eee og kanskje altså noe av det jeg har stusset på når jeg leste Colletts brev for hun har to brev om kolera, det ene er det i Christiania og det andre er den i København.


da bor hun i Klampenborg og så skriver hun til Sofie Steenstrup og hun er hun sier da, enten det nå smitter med luften eller hva det er, jeg har ingen frykt i disse engstelige tider.


og jeg er sikker på at gud holder en hånd over barnene.


så og da tenk£ så rart at %eee for jeg ville bli£ jeg også tenkte liksom la oss si i Christiania da femtito mennesker har dødd siste døgn %eee da ville jeg jo hatt en voldsom vært redd selv men Collett virker ikke å være redd.


og så fant jeg en tekst av en tysk forfatter som heter Heinrich Heine som skriver om koleraen i Paris på tredvetallet\trettitallet og han er heller ikke redd.


han skriver det essayet mens han hører en som d£ en dø av kolera på naborommet og han er heller ikke liksom rammet av frykt og hva kan det komme av?


jo det er ikke liksom bare personlige egenskaper det hadde også med hvordan man forestilte seg at de£ koleraen %eee spredde seg, for til å begynne med trodde man at det var en pest, men så var det noe med smittemønsteret som ikke fikk som de skjønte at det ikke var pest.


og da gikk de bort fra nå må der her er det mange detaljer da men det er to teorier, det ene er kontaguistene som mente at koleraen smittet ved berøring, og for eksempel har vi i vår samling et brev av Hansteen som er perforert og eddikdampet for at det skulle bli fritt for kolerasmitte.


det er fra attentredvetallet\attentrettitallet %eee men etter hvert så gikk man bort fra den tanken, eller den ble svekket og så trodde man da at det hadde med atmosfæriske forhold, med temperatur, med fuktighet og varme og at s£ det smittet vi£ det er den såkalte miasmatiske teorien.


og den var nok det er den ikke sant som da gjør at Collett ikke ikke sant og da er det sånn hvordan kan den ramme no£ enk£ noen fremfor andre og ikke ramme alle og det har da med den hva skal vi si den fysiske %eee og kanskje psykiske konstitusjonen til hver enkelt.


drikkfeldighet øker sannsynligheten for kolera og %eee eldre blir lettere rammet og dør av kolera.


så det har noe med den fysiske konstitusjonen først og fremst men det er også en sånn %eee hva skal vi si det ligger nevnes også dette med moralsk levemåte.


så så det er liksom og da i attenfemtitre så var det den såkalte miasmatisk dette med temperatur, fuktighet og varme som var liksom forklaringen den rådende forklaringen.


men i vitenskapelige kretser så var det uenighet.


nettopp %eee så så hu£ man tror på en måte det der er veldig interessant for i tidligere i dette brevet hvis man da tror på den miasmatiske teorien det er på en måte min konstitusjon og min personlighet og mitt levned gjør at jeg ikke blir syk.


men så s£ la jeg merke til noe tidligere i dette brevet det er transkribert og ligger altså ute på Bokselskapet kan alle lese det %eee der s£ beskriver hun da sine klagemål mot den der tjenestekvinnen som %eee bestyrer huset hun da har fått låne av sin bror.


og det er jo et %eee veldig mye av den teksten dokker\dere ser der er klaging bare så det er sagt.


veldig små ting ne£ ve£ altså det de£ det er ikke et %eee du tenker ikke hun vil jeg på fest med %eee %eee når du leser det der.


for det det er mye sånn ja og så men noe av det hun da klager på er at hun kommer ikke opp med kokt vann til henne på rommet.


%eee sjøl ikke det gjør hun %eee og da leser jo jeg ah du koker vatnet.


du drikker bare kokt vann %eee og hun skjønner jo da tydeligvis ikke at det har med altså samfunnet skjønner ikke at dette forhindrer kolera men det gjør det jo.


den kokingen av vatnet som hun insisterer på å få levert det er jo beskyttelse %eee som de sikkert skal beskytte mot noe annet men hun men hun klager altså over %unint for det vatnet må hun tydeligvis koke sjøl og sønnene hennes de to hun har med seg de må hente brød sjøl.


hun er altså ja vi stemmer det Marius %unint?


ja ja og hun mener at denne bestyreren har kastet støvlene etter dem og og liksom de de blir behandlet som pakk føler hun.


ja og så har hun vært å henta blomsten i det andre huset til broren for å vanne de og så får hun kjeft for at hun har tatt blomstene dertil fordi at det var noen andre som skulle vanne de og det du må bare ikke tro hva de sier om meg når de skriver til deg har bare gjort gode ting.


men og men det det bringer meg over på noe annet fordi at %eee %eee hvis vi går tilbake her til %eee fram går vi til den her til Morgenbladet.


og så har vi koleraen på framsida og det er mye kolera i denne utgaven av Morgenbladet.


det hele avissamlingen ligger ute og dokker\dere kan se det og og det er altså det er det står så mye om det.


det %eee jeg har leste en periode avisa fra første verdenskrig hvor for å se hvor mye første verdenskrig prega alle avissidene og det er det samme her altså det er kolera på hver side i ulike varianter.


%eee her er da nyheten om at Collett kommer.


for der er det noe som du har fortalt meg om når man ser disse det er jo fantastisk å vite hvem som kommer til byen da og hvor de bor hvis du vil treffe mister Macken og og me£ McKelten så drar jeg til Hotel du Nord, det er greit, men men %eee hun kommer da altså som fru Collett.


hva altså hva hva sier det oss at hun heter fru Collett?


altså je£ jeg satt nesten en hel dag jeg og leste på den lis£ %eee listen eller notisen her for å prøve å finne ut.


fordi ikke sant jeg ble slått av alle mennene de nevnes med med med titler eller yrke eller ikke sant så de har jo en ganske tydelig identitet %eee knyttet til offentlig yrke.


mens kvinnene der har vi madammer vi har jomfruer og vi har en fru sant altså da begynte jeg hva er %eee hvorfor jomfru en ugift ung kvinne en %eee ikke sant men litt sånn va£ hva er en madam.


hva er forskjellen på en madam og en fru?


ja er det en el£ k£ k£ kvinne som kanskje eier noe eller noe %unint så jeg ble liksom sittende å prøve å finne ut av det ikke bare sånn ta det for gitt at jeg visste det og så s£ stusset jeg på fru Collett.


hvorfor står det for eksempel ikke enkefru Collett?


fordi i Christianias adressebok over attenfemtiåtte %eee så er ikke Camilla Collett oppført som enkefru Collett.


%eee da hun i attensekstitre reiser til København %eee så skriver hun seg inn på Hotell Føniks som Fru st£ %eee professorinde Collett og her da fru Collett.


og det jeg tror det skyldes at det ikke er enkefru men fru, det er at Collett selv har registrert seg eller skrevet seg inn i passasjerlisten oppgitt tittelen, og at hun ikke sånn som i denne adresseboken ble innført i de offentlige registrene.


for der når man ser på de offentlige do£ %eee registrene så er det enkefru Collett i dødsjourna£ eller dødsboken så er hun opp£ står det at enkefru Collett er død.


ikke sant og i ja i andre offentlige registre men her er fru Collett.


så det viser jo at %eee kanskje skal ikke en viss distanse fra det som på en måte var blitt hennes sosiale stilling og offentlige stilling at hun var enkefru.


hun vil være fru og også Fru professorinde.


hun vil i alle fall ikke være enkefru Collett.


nei og d£ men det det henger jo sammen med noe %eee som som vi òg finner i disse brevene og og som er %eee Camilla Colletts %eee valg %eee når mannen hennes dør.


%eee de har vært gift i i knappe ti år, %eee har fire unger, og et stort hus et stort hus som for så vidt er bygd på Camilla Collett sine penger altså farsarven hennes %eee som har bygd det %eee.


og hun gjør jo da et valg som preger resten av livet hennes som jeg jeg tenker kan være noe av det samme som det du peker på der og hun velger å ikke bli boende i huset og holde det og holde stuer og være mor %eee til avdøde Colletts barn.


for jeg synes virkelig det er kanskje det sterkeste brevet i denne utgivelsen og et av tror jeg er et av de sterkeste brevene i %eee norsk %eee brevlitteratur.


dere må unnskyld hvis det det tar ikke lang tid altså jeg må bare.


sånn det er til da Johan Christian Collett som var svogeren til Camilla %eee og %eee som også representerte hennes s£ de øvrige svogerne og svigerinnen %eee.


og når Peter Jonas Collett døde så hadde han skrevet en testamentarisk opptegnelse hvor han redegjør for sin økonomiske situasjon.


og han oppfordrer eller ber sine søsken om å bidra økonomisk slik at Collett kan bli boende nei at barna kan bli boende hos Collett og kanskje på et i en mindre leilighet et uten %eee et annet sted i byen.


og så har tydeligvis svogerne og svigerinnen lagt en plan om at de skal hjelpe Collett til å beholde huset og k£ at familien kan vokse opp der eller barna kan vokse opp der.


til å begynne med så %eee eller det tilbudet vil ikke Collett ha ta imot.


hun kommer dem til og med i forkjøpet og avviser det fordi hun har et annet ønske og jeg istedenfor at jeg sier hvo£ hvordan hun formulerer seg så leser jeg.


slu£ hun har kommet fram til at det er noe som er viktigere for henne, %eee å være fri i alle sine handlinger,


enn å leve på kanskje det hun oppfatter som svogernes nåde og svå£ svigerfamiliens nåde i en murvilla i Uraniunborgveien %eee sammen med sine fire sønner.


det tror jeg du har helt rett i og og det er noe med det ropet i det brevet som du sier som er det at jeg vil være fri.


%eee sant den den friheten og jeg tenker for å vende tilbake til der vi er nå så tenker jeg at det den %eee Fru Collett som ankommer meldt i Morgenbladet til %eee Christiania bare to år etter %eee ektemannens død, %eee er denne Camilla Collett.


det er %eee et menneske som og en dame som og en kvinne og en intellektuell som gjør seg fri og som kommer tilbake som som Camilla Collett.


hun kan %unint ikke skrive Camilla Collett men hun er i hvert fall ikke enkefru.


hun er i alle fall ikke plassert på en hylle hvor hun skal være resten av livet og utelukkende være det.


skyte inn altså det er jo lett å si sånn hun gjør dette fordi hun vil bli forfatter ikke sant tar det valget.


det tror jeg er for enkelt fordi %eee det her det er ikke sånn at det å være forfatter tror jeg for Collett utelukker det å oppdra alle fire barna eller sønnene.


det har med økonomi å gjøre og at Johan Christian Collett og hans kone som tok til seg eldstemann Robert satt i bedre kår.


han var den mest velstående av svogerne så det var øko£ og dessuten hadde han ingen egen sønn.


dette skriver Collett om i et annet sted.


så derfor gir hun fra seg Robert, plasserer den yngste, Emil, hos en slektning på Hadeland, og reiser i oktober attenfemtito til København med Alf og Oscar for å komme unna, for å få f£ grunn under føttene.


det er veldig triste de brevene hun skriver der.


men i ma£ bagasjen så hadde hun også manuskriptet til det som skulle bli Amtmannens Døtre.


vi vet at hun ikke det er ingenting som tyder på at hun skrev på det mens hun bodde i København men da København ble rammet av kolera og hun flyttet i Klampenborg utenfor København så tok hun frem manuskriptet skriver hun i en senere %eee tekst og begynte litt lettere til sinns å fortsette å skrive på det.


så når hun kommer til Christiania tiende september attenfemtitre så har hun %eee skrevet videre på det manuskriptet som senere da s£ så det finnes liksom en forfatterinne bak denne Fru Collett.


og der %eee det leder meg over på noe annet som jeg har lyst til å snakke om som er er beslekta for det at det å dra til København %eee for å bli fri, for å være intellektuell, for å være forfatter, eller for å komme i kontakt med åndsstrømninger på kontinentet sånn som det det var jo ikke bare Camilla Collett som gjorde det.


det ser man hos Kielland, man ser det hos Bjørnson, vi ser det hos mange av disse samtidige mannlig forfatterne som som gjør denne reisen eller har leiligheten der og så videre.


men i det så %eee så kommer vi da til Bjørnson.


%eee og vi har allerede gitt ut %eee Colletts brev til Bjørnson og og arbeidet rundt det, men koleraen den prega jo ikke bare Camilla Collett og den prega jo ikke bare Morgenbladet, den prega jo et helt samfunn.


og du har pekt på noe Marius så skal vi se om jeg finner det her.


her er det utspredelsen av kolera men her har vi Morgenbladet.


dette er skj£ leser dokker\dere sjølsagt flytende alle sammen.


%eee hvis jeg ikke tar feil så er ser vi her på et morgenblad med en førstesidetekst som er alt dette her %eee som er av Bjørnstjerne Bjørnson,


%eee og som er hans anmeldelse av ei bok %eee som ble gitt ut til nyttår eller jul attenfemtitre, ei nyttårsbok, ei kolerabok.


%eee kan du fortel£ me£ fortell med egne ord Marius, hva er dette for noe og hva har det med kolera å gjøre?


jo %eee hvert år kom det ut en altså litterat£ kom ut såkalt julelitteratur og årlig en nyttårsbok.


og Johan Dahl forleggeren trommet sammen hva skal man si den eldre garde av forfattere, Welhaven, Andreas Munch, avdøde Peter Jonas Collett, %eee %eee Teodor Kjærulf til å bidra.


kanskje ikke med nyskrevne tekster, men med litt eldre tekster og i det jeg tror var en vanskelig altså en vanskelig situasjon så kom denne nyttårsboken ut i desember.


Vinje omtaler den i sine korrespondansebrevet i Drammens t£ tidende som en kolerabok.


%eee og %eee Bjørnson anmelder den da i Morgenbladet femtende januar attenfemtifire.


og han nevner at det er en kolerabok, ikke med ordet kolera, men til for£ %eee vi %eee %eee det går frem av avsnitt at vi ikke lenger vet helt hvem som har dødd.


det er en litt sånn uoversiktlig situasjon.


men Bjør£ dette Bjørnson har alt annet enn respekt for den eldre garde.


dette er en raljerende, drepende kritikk av nyttårsboken og av den eldre garde forfattere.


og det går altså den er nådeløs og den svir å lese.


%eee Bjørnson er jo énogtjue\tjueén år og tøff i trynet %eee og vil etablere %eee eller vise at det er behov for en ny generasjon forfattere, at det nå skal skapes en ny norsk litteratur som ikke henter sine impulser fra Tyskland og Danmark, men som skal reise seg liksom fra det norske.


og og dette regnes som skribenten Bjørnsons debut %eee.


og når og når jeg når man leser den så er det ikke sånn at man tenker at dette har noe med kolera.


man må vite at Christiania hadde vært rammet av kolera for å forstå enkelte av avsnittene i i anmeldelsen.


dette er jo et altså det finnes jo i litteraturhistorien så er det jo vanlig at unge forfattere tar et oppgjør med de eldre %eee og dette er kanskje det kraftigste generasjonsoppgjøret i norsk litteraturhistorie.


det kan vi i hvert fall foreslå i kveld da %eee.


ikke sant fordi Bjørnson legger alle disse forfatterne døde og maktesløse og rydder grunnen, selvfølgelig først og fremst for seg selv, %eee fordi selv andre unge skribenter som Paul Botten Hansen %eee får svi litt og %eee det liksom åpner seg noe nytt.


%emm så kan man jo liksom si går han langt over streken?


var dette liksom sånn at Morgenbladets lesere tenkte ja det var på sin plass og sette Andreas Munch %eee Asbjørnsen og liksom ta et oppgjør med dem.


eller tenkte de hvordan kan denne skribenten ta et oppgjør med en nyttårsbok som disse forfatterne og forleggerne hadde greid å få ut til tross for at byen hadde vært rammet av kolera?


jeg har ikke noe sikkert svar på dette, men jeg synes det er interessant.


og hvis dokker\dere da går videre hvis vi går videre her og ser at dette er altså et dikt av den samme Bjørnson hvis jeg ikke tar feil %eee og der står det hva\hvilken tid det er gitt ut i attenfemtifire så kan man spørre seg var raljeringen med i anmeldelsen og gå over streken eller hvordan skulle du oppfatte han?


denne kan man finne i Bjørnson samlende verk samla verk.


altså %eee altså %unint nå hvis jeg ikke hadde truffet Marius, altså hvis jeg ikke hadde hvis vi nå ikke hadde vært gjennom det brevet til Camilla Collett, hvis vi ikke hadde snakket om koleraen, hvis vi ikke hadde sett kartene og sett talla og visst hva som skjedde, så vil dette sett ut som et barnedikt.


det hadde sett ut som sånn ja Bjørnson lagde sånne små rim fallera og kolera og kolera og det høres jo ut som ordrim for oss i dag ikke sant.


det har ikke noe mening det er abrakadabra og sånn ja.


dette kommer altså %eee dette skriver han e£ mindre enn et halvt år etter at %eee seksten hundre mennesker har daua av kolera og så bruker han det i et rim for å gjøre narr av Asbjørnsen %eee og de andre eldre forfatterne.


Kjærulf er denne Theodor kj£ kj£ %eee Kjærulf jeg nevnte.


og sjøl Bombastian, det er Johan Sebastian Welhaven %eee.


og herr Asbjørn holdt et spyd, det er selvfølgelig Per Christian %eee Asbjørnsen %emm og så videre.


og %unint er P.A. Jensen som virkelig får gjennomgå.


jeg tror ikke han kan ha skrevet en linje etter Bjørnsons %eee anmeldelse, men jeg har ikke fått sjekket da men det er sj£ ja det er ikke mye igjen av han i hvert fall så så ja.


altså hvis jeg kan t£ t£ ta et steg et stykke videre inn i norsk litteraturhistorie da fordi fordi det det som jeg jeg har liksom lett etter koleraskildringer hos Collett i Colletts altså forfatterskap, ikke brev.


så jeg har tenkt liksom er det en vei tilbake til litteraturen og det var denne nyttårsboken som liksom ble et spor tilbake til litteraturen.


og denne anmeldelsen i Morgenbladet ifølg£ er den teksten Francis Bull siterer først i sitt bind om norsk litteratur fra attenførtiåtte til verdenskrigen.


ikke sant så og d£ Bull liksom %eee for Bull blir det£ %eee blir anmeldelsen liksom inngangen til den nye store generasjonen i norsk litteraturhistorie med Ibsen, Bjørnson, Kielland, %eee Lie og så videre %emm.


og han men hos Bull så er alle blitt friske og ku£ koleraen nevnes ikke med et ord det det går ikke frem av litteraturhistorien at det var en kontekst og en situasjon omkring Bjørnsons anmeldelse og nyttårsboken.


i dag kunne eller t£ hva ville skjedd hvis Bull hadde startet med den sangen der?


ikke sant hva hadde da vært det hadde jo vært jeg vil ikke si det er jo kraft i dette her òg.


det er jo sånn hva skal vi si det er jo satire, humor, g£ g£ galgenhumor kanskje.


kolera er bare blitt et %eee abrakadabra %emm.


så så det jeg jeg syns liksom hva skal vi si den %eee visen da den ga liksom en klang liksom i %eee eller no£ pekte mot denne anmeldelsen og viste liksom en helt annen side av Bjørnson.


og dette er jo også like %eee et raljerende oppgjør med denne generasjonen %eee forfattere som han kritiserer her.


ja for jeg jeg tenker %eee to ting nå£ når du sier dette.


det ene er jo at %eee jeg må innrømme at jeg ikke visste at det var en koleraepidemi i Oslo i attenfemtitre.


%eee det er jo min svakhet å ikke vite det.


og jeg har aldri lest litteraturen ut ifra det eller tenkt på koss\hvordan det påvirker ka£ altså koss\hvordan påvirker disse omgivelsene og hendelsene litteraturen, forfatterne, de intellektuelle?


og det i seg sjøl tenker jeg er interessant når du trekker det fram at når vi skaper en kanon så tar vi jo teksten ofte ut av konteksten og sier at denne teksten er autonom.


det er jo derfor de ofte blir en del av kanon men men vi mister samtidig kanskje forfatteren som skriver det og konteksten det står i og hva det er.


og når jeg leser dette og så ser at det ikke er et mororim, men det er tvert imot skrevet oppi noe som heile befolkningen må ha opplevd som dødsens alvorlig,


%eee så er det jo en form for både som du sier raljering og og utrydding, men det er òg et rom for en en morbid form for humor og da.


altså det er jo Monty Python på på på på speed %eee i i forhold til hva du er villig til å gjøre.


altså tenk hvor krenka altså tenk altså i dag hvis hvis noen hadde gjort dette i dag, hvor mange hadde blitt krenka?


altså hvor mange ville vært og fortalt at mine barn er døde, min onkel er død, og så skriver du dette.


koss\hvordan kan man trykke, koss\hvordan kan man og så videre altså?


det gir meg et innblikk altså kombinasjonen da av tekst og kontekst lærer meg noe òg om teksten jeg aldri ville klart å lese ut av han som autonom.


absolutt %eee og i dag så ville man kanskje forsøk£ altså nå skal jeg ikke si men det finnes forsøk på å skrive litteraturhistorier som som trekker hva skal vi si overraskende forbindelseslinjer da.


og man kunne jo her tenke seg at at %eee norsk litteraturhistorie siden det nå er man gjør et poeng at den var hva skal vi si transnasjonal og global f£ f£ fra begynnelsen og ikke nasjonal at norsk litteraturhistorie begynte med med at man oppdaget koleraepidemien.


det er altså e£ e£ den den moderne norske litteraturhistorien begynte med koleraepide£ at koleraen spredde seg fra fra Gangesdeltaet i attensytten og rammet Europa for første gang.


og de£ det hadde ikke vært så rart, altså det Christiania ble rammet av kolera første gang tror jeg i attentrettito.


i attentrettitre eller trettifire utga Henrik Wergeland Den Asiatiske Kolera et drama sant ett år etterpå.


det er den tidligste teksten jeg har %eee fu£ litterære teksten jeg har funnet om kolera.


%eee Welhaven %eee nevner kolera i Norge£ Norges Demring og der er det selvfølgelig blitt en metafor %eee på liksom den svekkede tilstanden i i nasjonen og behovet for kulturell opprustning og sånn.


og så dukker den da ennå sterkere opp hos %eee Bjørnson og blir hva skal vi si det som %eee lager en altså jeg sier ikke den eneste men én av forutsetningene for at en ny generasjon diktere kan entre scenen.


%emm og hvis man ikke hadde tatt utgangspunkt i den anmeldelsen, så vil jeg jo si her at vi kunne jo gått herfra til Einar Økland.


det hadde vel ikke vært så vanskelig, eller Jan Erik Vold eller %overlapping ikke sant %eee fordi det er denne lette humor£ altså det er ikke denne tunge alvorlige melankolske eller stemningen.


morbid humor og så kunne vi ha droppet innom Obstfelder på veien bort så ville vi vi v£ v£ hatt en liten litteraturhistorie for f£ for den lyrikken.


men du Marius vi nærmer oss %eee slutten og det er noen ting som jeg skulle ønske vi fikk snakket om som vi ikke får snakket om og det er den %eee som jeg gjerne vil gjøre neste gang.


%eee og det er er kretsen rundt Collett og disse menneskene i borgerskapet i Christiania på den tida som hun brevveksler med alt det andre.


men jeg synes det er noe som er er viktigere enn kretsen rundt når vi nærmer oss slutt, for nå har vi vært i attenfemtitre og tatt et dykk inn, et lite sånt punktmerke inn i et liv og et forfatterskap og en historie.


men min følelse med det som som du og vi jobber med og Mette jobber med og andre jobber med meg og Collett-prosjektet vårt her på Nasjonalbiblioteket så er min følelse at hvert fall oppfatning at du har en slags underliggende tese her,


en hypotese eller påstand fra fra din side som er at den Camilla Collett som finnes i vår kollektive bevissthet, %eee den Camilla Collett vi møter i litteraturhistorien men kanskje enda mer i historiehistorien, %eee Welhaven, Wergeland har vi.


Bernard Herre og så videre er reduksjonistiske i forhold til hvem Camilla Collett var %eee og den skikkelsen hun har vært og var på attenhundretallet.


%eee og at hun er en mye større intellektuell europeisk intellektuell, enn det denne kjærlighetserfar£ v£ historien om om Welhaven egentlig t£ gir noe som helst rom for å fortelle.


og det er jo et liv som begynner etter disse breva altså f£ f£ fra attensekstitre og utover, men s£ s£ stemmer det?


ja altså det er jo det som man blir mer og mer overbevist om når man jobber med disse brevene at %eee Collett liv handlet ikke om en ungdomsforelskelse i Welhaven, selv om en flere generasjoner med litteraturhistorikere har hevdet det.


men det skyldes at man ba£ til nå bare har hatt ungdomsbrevene, så det er et bare det vi har visst om henne at hun var forelsket i Welhaven fra hun var seksten til %eee noe og tjue, mens med disse brevene så foldes det jo ut en en helt annen Collett, en Collett som vil være fri i alle sine handlinger.


og så ser vi jo på forfatterskapet altså sånn men bare tenk Amtmannens Døtre er jo ikke uten grunn at den allerede i attenfemtifire ble regnet som et moderne fenomen noe nytt og siden har blitt stående som noe nytt, altså som den moderne romanens tilblivels£ begynnelse i Norge.


og den kommer da omtrent samtidig med Flauberts Madame Bovary, med Baudelaires %eee Det Ondes Blomster ikke sant.


det er ikke hun e£ hun er ikke noen sånn representant for at alt kommer til Norge etter at det har kommet til kontinent£ på kontinentet, tvert i mot.


jeg tror Flau£ %eee Bovary kom i femtiseks.


og så kommer det jo altså Karl Marx og Engels er jo kjent for Det Kommunistiske Manifest.


hvorfor er ikke Camilla Collett kjent like kjent for det Fra De Stummes Leir?


altså når man leser Fra De Stummes Leir fra attensyttisyv eller syttini så er jo det i hvert fall den norske kvinnekampens dirrende manifest.


altså les det, det er en sånn kraft i de i i i den teksten at man blir jo slått liksom det er jo en pamflett uten like.


og det er jo et der er jo tar jo hun et oppgjør da med fremstillingen av kvinner i litteraturen.


og det er jo skrevet da i polemikk indirekte stilt inn polemikk med Georg Brandes påstand om det moderne gjennombruddets menn ikke sant som s£.


Collett %eee jeg tror hun hadde avfunnet seg med at hun aldri ville liksom bli nevnt av Brandes på den måten.


men med det Fra De Stummes Leir så prøver hun å vise hvordan disse %eee mannlige forfatterne har fremstilt kvinner da,


%eee og %eee og %eee maner kvinnene til å ikke identifisere seg med de rollene familieliv£ alene identifisere seg med de rollene familielivet tildeler dem,


og som men å gå ut av familielivet og inn i samfunnet og kjempe kamp %eee en kamp for sine rettigheter, muligheter, posisjoner.


og det skjer på en hva skal vi si men i en he£ mye sterkere ordelag da enn i Amtmannens Døtre.


og %emm ja i hvert fall %eee i mine øyne så gjør det Collett liksom til %eee ja skal jeg si sånn %eee også en av de %eee en mye større eller kraftigere forfatter enn jeg hadde forestilt meg da,


og som er sånn helt på høyde med med ja det den europeiske kanon og kanskje burde hva skal vi si hatt en %eee tyd£ hun skulle hvert fall vært den femte store.


det skulle vært det minste for å være helt ærl£.


men det har en forlagshistorie det er en forlagshistorie bak det og som også handler om at %eee det litterær£ litteraturen var en arena først og fremst for menn og at Collett kjempet både %eee mot dem og tidvis med dem litt sånn ettersom.


%eee så men det er liksom noe av bakhisto£ eller den historiske konteksten for at hun ikke ble en av de fire store %eee i norsk litteraturhistorie, så det er ikke sånn det var ikke fordi folk liksom var %eee onde eller dumme og sånn.


det var folk at de de tenkte annerledes.


%eee de levde i et mye mer patriarkalsk samfunn.


%eee det tok lang tid før selv Bjørnson og Ibsen og sånt skjønte hva Collett holdt på med.


det skjønte jo først i attenåtti-årene hadde jo holdt på i tredve\tretti år men de var kanskje litt sånn trengte tid på å forstå hva som foregikk selv om det ikke alltid står det i litteraturhistoriene.


Marius Wulfsberg jeg tror at dette er et godt tidspunkt å slutte på.


det tok Ibsen og Bjørnson tredve\tretti år å forstå hva Camilla Collett holdt på med.


og så er det sånn at dokker\dere har fått et lite blikk inn både i vår samling her på Nasjonalbiblioteket i ett brev fra Collett og konteksten rundt det, og som dokker\dere forstår, dokker\dere kan se fram til mer.


alt er transkribert av våre fantastiske forskningsbibliotekarer.


og det gir altså ikke bare interessant informasjon for den som er opptatt av Amtmannens Døtre eller Camilla Colletts liv og skriv£ og forfattervirke, men óg til alle som er opptatt av historien og vil se litt av det livet som folk mennesker har levd før oss.


tusen takk til Marius Wulfsberg og tusen takk til dokker\dere som kom.


eg snik meg opp med ein viktig melding som på slutten her.


%eee det her som dokker har skjønt så har vi ikkje berre ein stor brevsa£ vi jobbar masse med med brev og har ein enorm brevsamling og i programkonseptet Levende brev så trekk vi fram fleire av dei breva.


nå om to veker den tjueandre februar så er det Levende brev og da er det brev om kamp, både kvinnekamp, identitetskamp, arbeidarkamp og meir, og da kjem det skus£ skodespelarar hit både Gisken Armand og Bjørn Skagestad og Henriette Stenstrup og Petter Winther som kjem for å lese brev om kamp.


Kari Slåtsveen er programleiar og Nils Bekk skal spele for oss så velkommen tilbake da og tusen takk Marius og Aslak.


dagens gjest har sin ekspertise inn i vår tids viktigste tema klimaendringer, rettferdighet og ressursforvaltning.


hør om da Øyvind Stokke møtte filosofien og aldri klarte å bli kvitt den!


vi skal i dag snakke om rettferdighetsteori og miljøetikk, og vi skal sjekke ut hva anvendt politisk filosofi kan gjøre for oss med dagens utfordringer.


vi har besøk av filosofen Øyvind Stokke.


hva vet du noe om anvendt politisk filosofi Geir?


%eee nei %eee jeg trudde %eee hele poenget med filosofi var at det er noe som foregår inni hodet.


det skal %heh ikke omsettes i noe jeg vet ikke.


%eee kanskje jeg er for dum til å vite sånn her ting.


nei du tenker på den der Tenkeren, men når Tenkeren kommer ut hva får vi da?


hva er anvendt politisk filosofi Øyvind?


anvendt %eee politisk filosofi %eee det er politisk filosofi som det som ligger i ordet anvendt på på virkeligheten %eee.


det er snakk om altså filosofer politiske filosofer jobber jo med prinsipper %eee for %eee rettferdighet for %eee de diskuterer legitimitet %eee i forhold til %eee beslutningsprosesser %emm.


%eee og det er engasjerte mennesker %eee sånn at jeg tenker at det ligger i i den politiske filosofien %eee et ønske om at %eee de prinsippene og de ideene vi har om legitimitet og rettferdighet og så videre, og at det på et eller annet tidspunkt kommer i berøring med med virkeligheten.


%eee jeg tenker at det kanskje er litt rart å drive med politisk filosofi hvis du ikke er opptatt av av samfunnet av av %eee enten det er lokalsamfunnet eller eller det er den globale virkeligheten som %eee som vi nå gjerne også kommer på agendaen som vi sikkert skal berøre litt i dag så.


så nå er det sånn %eee at man s£ me£ biologene og oseanografene og de som forsker sier at sytti prosent av isen i Arktis er tint ned.


oi %eee Marit %eee jeg vet ikke om vi kan t£ ture videre helt med en gang.


jeg jeg må jeg må nesten både spørre fordi vi snakker om %eee prinsipper %eee om rettferdighet.


%eee kan du bare spole bitte li£ lite grann tilbake og så si litt mere om %eee hva slags altså eksempler på de her prinsippene?


skal komme tn£ tilbake til mer altså men %eee ja.


ja det er mange det er mange prinsipper %eee fo£ for rettferdighet.


%eee du har jo %eee prinsipper for fordelingsrettferdighet.


%eee de %eee de står %eee de står sentralt i %eee i den i de prosjektene som jeg jobber med da.


ja for eksempel prinsipper for fordeling av %eee kvoter for utslipp av karbondioksid.


%eee apropos havis altså ikke sant man har den herre og her må vi bygge på klimaforskning ikke sant.


altså %eee man har vitenskapelig kunnskap om sammenhenger her da mellom utslipp ikke sant våre atferd som %eee som %eee personer enkeltpersoner som som %eee men også som kollektiv som stater ikke sant og %eee og det som skjer %eee på opp i havisen da.


og det kan være prinsipper som %eee som sier at %eee %foreign som det heter på norsk.


altså du %eee du har %eee du har %eee dokker\dere har levd over evne så å si i Norge som s£ %eee stor oljenasjon verdens sjuende største oljeeksportør og så videre.


ok dokker\dere %eee da har så så mye skyld i det her.


og da kan det være %eee %unint og det har man jo det er et slags historisk prinsipp også ikke sant %eee at vi har %eee en %eee en skyld så å si av %eee gjennom %eee altså at %eee vi som kollektiv altså v£ våre forfedre altså tidligere genra£ generasjoner har sluppet ut ikke sant.


men så kan man diskutere er det rettferdig da ikke sant %eee fordi de tidligere generasjonene våre oldefedre hadde og mødre hadde jo ingen anelse om dette sånn at da kommer det andre diskusjoner igjen.


nei sånn kan du ikke og de£ der kommer moralfilosofen inn og %overlapping pekefingeren.


%overlapping det var det var det der jeg ville plassere deg for det er der du som filosof kommer inn %eee å egentlig ikke tar parti med noen heller %eee men %eee f£ kanskje forsøker å balansere litt den diskusjonen om %eee ansvaret da.


det er interessant det du sa med å ta ta parti %unint ta standpunkt.


jeg tenker at %eee jeg såpass %eee si enkel i mitt filosofiske hode at for meg så handler det her om %eee god be£ medre£ bedre eller mindre altså gode eller mindre gode argumenter.


%eee sånn at føler at jeg har gode grunner til å hevde det %eee jeg hevder så vel så tar jeg på en måte et standpunkt så sant.


så hvis filosofen går inn i fattigdomsbekjempelsen så tar dem faktisk e£ et parti for %unint altså ta stille spørsmål ved korsen\hvordan kan vi fordele dette så vi får får en annen fordeling av godene og da har vi kan noen påstå at man har tatt parti for de fattige.


ja det %eee det vil jeg ikke legge skjul på %eee og det er mange grunner til at man %eee man %eee s£ kan %eee ta et£ ta så å si parti med med verdens fattige som også er står høyt på agendaen i klimarettferdighet ikke sant for de s£ anses å være de som rammes ha£ rammest£ ha£ rammes hardest.


%emm så det har det har noe med med skal vi si altså man kan jo vise til menneskerettigheter.


det er jo Simon Caney en av de mest kjente kli£ %foreign tenkende i dag har jo det som %eee som et viktig utgangspunkt,


at %eee i den grad de %eee de her menneskene %eee mister grunnleggende eller får sine grunnleggende menneskerettigheter skada av konsekvensene av våre utslipp for å si det på den måten så har står vi her i en slags ansvarsrelasjon.


herlig men %eee takk for at du er liksom greier ut det der og vi skal snakke mer om klima.


men først er det sånn at det finnes liksom sånn her %eee høyreside fil£ politiske filosofer og venstreside %eee politiske filosofer %eee og folk som står midt i det og hvor vil du i så fall plassere deg sjøl?


%eee jeg vel ikke så veldig begeistra for å knytte det her til høyre-venstre-aksen og %eee jeg veit ikke hvor opplysende den den er for akkurat klima %eee rettferdighet %emm.


har du filosofer som nek£ benekter menneskelig klimapåvirkning?


ja ja %overlapping ja altså det er hvert fall %eee klimaskeptikere finner du i i mange leire og og de skal vi ta på alvor %eee også fordi %eee altså også fordi de %eee har %eee muligens.


altså de har %eee de kan ha et poeng men også fordi det finnes tendenser blant enkelte av de til å skal vi si %eee s£ ha som en slags strategi å holde ordet ta ordet og holde det uten egentlig å ville noen vei.


altså du kommer da med mot det kommer da motargumenter, vitenskapelig begrunnet og så videre fra %eee eksperter og så er det akkurat som det preller av sånn at men så d£ av flere grunner bør vi ta %eee ta på ta de på alvor.


altså det er viktig med motstand i vitenskapelig diskusjon, men det er også viktig å vere klar over %eee og være kritisk til hvordan den type skal vi si klimaskepsis %eee inn kan innta et offentlig rom og på en måte skade debatten og egentlig %eee uten egentlig å bring£ bringe den videre.


med høyre venstre for meg for meg er det viktige %eee argumenter %eee og du kan d£ du kan finne veldig kloke folk på høyresida og og og mindre kloke folk på venstresida og omvendt.


men det handler jo kanskje også om en om en fr£ fra et forskningsperspektiv å være situert og så bes£ forklare hvor man står.


og da forklarer vi jo ofte det med hvor vi lever og hva vi kan og ikke hvordan politiske parti vis£ vi %eee stemme på.


sånn at det er veldig spennende ats£ at du trekker det opp Geir fordi at det er en av og til så glemmer forskerne å melde hvor k£ for kl£ fra kle£ hva slags ståsted de tar sine te£ tankegods med seg videre inn i et felt.


så det flott flott tr£ truk£ trukket inn.


takk skal du ha %overlapping føler jeg meg litt smartere %overlapping starta som ganske dum no litt smartere, men nå skal vi kanskje %overlapping inn på det som er liksom din %eee ditt hjertesak da.


ja for øyeblikket s£ %eee øyeblikkets hjertesak kan vi si den som du det som Øyvind holder på med for tida hvis forklarer eb£ publikum jeg har lyst til å gå tilbake til det jeg sa.


så mye av isen tiner som sytti prosent påstås det %eee og det sj% sj% det er karbon får veldig mye av skylda for dette.


altså %eee den va£ oppvarminga av klima som vi som alle kjenner til og diskusjonen er neste uunngåelig for f£ for alle som kan lese.


%eee i på Longyearbyen så begynte ingeniørene å grave hull i bakken og så skulle de fange C_O-to-en\CO-to-en og så skulle de dytte den ned i hu£ lage sånne %eee hvelv eller %eee jeg vet ikke hva man tenkte var.


men man skulle forsøke det så de det sto liksom noen å pikka ned i bakken for å lage hull dype nok hull for å fange C_O-to\CO-to.


det prosjektet har det vært veldig lite snakk om i det siste, men det prosjektet med C_O-to-fangst\CO-to-fangst som virkelig har vært mye snakk om det er det som er på Finnfjordbotn, ferrosilisiumverket i Finnfjordbotn.


%eee og der i i Troms fylke ja og der har jo al£ den kjente algeforsker Hans Kristian Eilertsen gått høyt på banen.


han er a£ en ekspert på kiselalge blant anna som tåler å leve i nord hvor det er mørketid og lite lys i perioder og som allikevel kla£ tar til seg næring og og vokser og formerer seg.


og han har et prosjekt der hvor han tenker seg at algene kan spise opp C_O-to-en\CO-to-en og så kan mengden alger bli en del av fôret for krill og og det var vel i hovedsak krill sånn som jeg har forstått det og inn i dette nå skjønner de at en algeforsker holder på med sånne type ting.


biologer ikke sant e£ og kanskje også ingeniører for korsen\hvordan gjør vi det da.


men hva gjør en filosof inn i dette C_O-to-prosjektet\CO-to-prosjektet?


hva er din %heh hva er din posisjon i dette prosjektet og hva gjør du?


ja %eee det kan jo høres ut som %eee som noe veldig mystisk %eee men %eee vi kan jo egeli£ egentlig bare fortsette der vi slapp.


%eee det er her snakk om som vi vet C_O-to\CO-to %eee om å ta C_O-to\CO-to ut %eee av fabrikkrøyken i det her tilfellet da og gjennom nesten som noe noe som for en filosof nesten vil være magisk transformere det til %eee noen verdifulle produkt da.


vi må holde også vi må holde oss på den sida av av det men men det kan det kan nesten virke magisk ja.


og %eee og da handler det om %eee å %eee skal vi si se på det her i både i et lokalt perspektiv men i et større bilde og faktisk et globalt bilde.


%eee vi er tilbake med andre ord til %eee C_O-to\CO-to og utslipp.


%eee Finnfjord er i hvert fall det det er sånn cirka tiende største utslippspunkt i Norge sånn at det er det er en betydelig en betydelig forurenser på på den måten %emm.


Norge har %eee og det er norsk be£ bedrift %eee jeg trur muligens den siste %eee familieeide i tre generasjoner %eee lokale større bedriften altså fa£ fabrikken %eee i landet %emm.


i et men altså i et land som har %eee store forpliktelser kan komme tilbake til hvor store %eee til å å redusere utslipp av C_O-to\CO-to med tanke på igjen på havisen og og andre og de fattige som vi har vært inne på.


og %eee det er jo %eee så sånn sett så så så handler det også om %eee i vi£ i hvor for å være for å knytte det til %eee Finfjord da %emm.


hvordan kan den her tekno£ teknologien skal vi si eller hvor hvordan kan Finnfjord ferrosilisium A S gjennom denne denne teknologien skal vi si bidra til å ta at Norge kan ta et lite skritt til å oppfylle sine forpliktelser.


men også hvordan kan denne teknologien etter hvert kanskje %eee videreformidles altså %eee brukes av andre?


men du er det noen ting ser du ser du også på hva som står på spill for vi har det har jo vært d£ det ser jo ikke ut som noe noe noe særlig av disse her karbonfangstteknologiene har vært noe særlig vellykka.


hvorfor ikke det og ser du hva som står på spill i en sånn sammenheng?


%eee det er ganske mye som står på spill og det er ikke gitt at %eee det her %eee skal vi si lykkes i i klimaøyemed eller enn si en£ el£ eller for den slags skyld i miljøøyemed.


altså du ha£ vi snakker jo også om en lokal bedrift med enø£ et lokalt forurensingspotensiale nær sjøen.


det er snakk om å knytte dette til laksefôr %eee og %eee oppdrettsnæringa er jo under lupen %eee sånn at her her er mange ting.


men su£ f£ for å bare svare på det spørsmålet om om teknologien her så så så er det jo en risiko i det %eee som bedriften jo tar %eee.


%eee vårt prosjekt %eee handler ikke minst om å se på se kritisk på på det på dette oljeprosjektet.