altså ko£ ke£ kva er det som driv dei til å teikna inn akkurat desse områda her?


Ptolemaios ble en sånn autoritet i løpet av fjortenhundretallet fordi at da var det så veldig mye bedre enn det man var vant til å ha %eee at det hang med veldig veldig lenge etterpå selv lenge etter at man var fullt klar over at dette her er fullstendig utdatert.


men dette her sant %unint det er det er jo eit eit heilt supert spørsmål sant %overlapping kvifor %eee ja for eg eg veit ikkje ordentleg, men dette her er jo dette her er eit eit eit bilde av sånn tenkte vi før sant.


og det er morosamt fordi at dette her er femtenførti då vi kanskje eigentleg er tilbøyeleg til å meine at folk ikkje er så veldig opptatt av historia og at den derre med sånn var det før og sånn er det nå %eee er ikkje noko vi ser så veldig mange andre stader i intellektuell debatt på den tida sant, at man\ein er opptatt av fortidas samtidigheit.


men her sånn var det før %eee %mmm og så så signaliserer man\ein på nokon måtar at ja men det var ikkje heilt riktig.


og den eine er då at dei har hundre og åtti grader som sånn at du skjønner fordi at det er då hundre og åtti og så er det hundre og åtti her sant så det er hundre og åtti grader til på baksida.


%eee men men det der altså at %unint altså kvifor skal man\ein ha med det?


kvifor skal du rette på på Ptolemaios akkurat på den nordlege?


det er jo bor jo berre tullebukkar oppi der likevel.


%unint viss du skal spekulera for det det eine kan jo vere at man\ein tenker som så at %eee Ptolemaios er ein så stor autoritet, og dette er vårt kontinent, det er vårt heimland, det er kjent område, me kan ikkje la han ta feil der, altså me må på ein måte han må ha altså at du at du på ein måte vil at autoriteten skal vere litt betre.


%eee %unint europeiske kontinentet i den grad me er jo ikkje eit kontinent me er Vest-Asia men men teoretisk sett då kontinentet vårt, eller så er det.


altså er dette på eit tidspunkt kor dei har begynt å importera så mye\mykje bacalao til Middelhavet igjen at %eee det ville vore ein det ville vore så ille å å ta å ikkje ha med bacalaoens hjemland at %overlapping?


men sant når man\ein ser på på England og Irland her oppe.


sant så dårlege kart har man\ein jo ikkje hatt over England og Irland på to hundre år.


altså %unint eigentleg litt sånn som E_U\EU kommer\kjem til å teikne England sine landskart ganske snart.


ja sant men Irland kommer\kjem til å bli større etter kvart.


%ttt men %emm %ttt %eee det finnes andre Ptolemaios-utgivelser på femtenhundretallet som ikke har med den derre ekstra puslespillbiten utenfor i nord som vi er.


så Münster er forut for sin tid og skjønner at me må ha med nordmennene?


ja nei han er nok bare en av flere som velger den løsningen %eee og en av grunnene kan være at vi vet at han hadde kontakt med med flere flere dansker.


Peder Ogsø %eee på sin dannelsesreise i Europa som senere ble og dette er det andre som kan mer enn meg %eee hvert fall adel %emm han bodde hos familien Münster da han var i Basel.


%eee og Münster hadde kontakt med flere dansker og med svenskekongen og så han hadde gode kontakter i nordområdene.


ja sant han veit jo kjenner jo godt til arbeidet til %overlapping.


så så han og vi vet at han brevskrev med flere av dem og spurte om %eee geografiske opplysninger.


var ikke alle han fikk svar fra og han var litt oppgitt av det %eee men så hører det også med her at %eee en Ptolemaios-utgivelse som kom i fjortenåttito, altså dette er femtenførti i fjortenåttito.


Olm i Syd-Tyskland der er det med seks såkalte %foreign nye tavler, og det vil si %emm kart over områder som er da puslespillbiten utenfor det som var kjent av Ptolemaios, og der er det første trykte nordenkartet med.


vi er en sånn %foreign, og det Münster har gjort her er at han har inkorporert det kartet riktignok veldig veldig veldig skjematisk i verdenskartet her, og det ser vi hos flere andre også men ikke hos alle.


%mmm det kan kanskje òg då viss me skal gjere det prosaisk vere så enkelt som at viss han skulle ha teikna inn Amerika her så ville han måt£ om£ teikna om heile Ptolemaios men der oppi nord var der plass til å teikne inn det.


%overlapping ikke sant lettere å få det til ja.


men det er fint gjort med det at det er hundre og åtti grader her sant og at eit kvart lærd menneske vil då skjønne at det hu£ må vere hundre og åtti %overlapping mens det der Olm-kartet det er jo då sant og det då klør man\ein jo i heile kroppen når man\ein ser det sant.


det det må vere noko anna ein annan plass ja ja.


men så er det òg noko som er veldig fint med det kartet der som er Nilen %eee og som er for dei som då las sine foreldres eller besteforeldres barnebøker %eee om av Sir Earl Haggard var det ikkje det han heitte altså Kong Salomons miner og alle desse tinga og her og Livingston og Stanley.


altså det var jo den store mytologien på attenhundretalet i England med Nilens kjelde ikkje sant.


altså på i i Livingston-tida så ser det at det var òg eit stort spørsmål for Ptolemaios %eee to hundre år etter Kristus.


Nilens kjelde og vegen til der Nilen renn frå er jo sjølve startpunktet %overlapping.


%overlapping dette er månefjella ikkje sant.


det er månefjella som ligg her inne så renn Nilen ned frå månefjella og ut.


%eee men altså kjære venner me har eg lovde %eee eller eg sa at me skulle holde på til etter valet men det var altså ein spøk.


%eee eg har fått beskjed at me skal bruka om lag ein time og nå har man\ein brukt meir enn ein time, så me må nærma oss ein slags avslutning sjølv om me eigentleg berre er på begynnelsen\byrjinga.


vi kan jo fortsette på eit rom ved sidan av.


ja så dei som vil kan vere med inn der også %unint nei men det som eg gjerne vil at dokker skal seie noko om frå kvart dykkar ståstad nå fordi at %eee er denne samlinga som dokker begge to har vore med å å å sette å å vore bidratt til at me har fått til Noreg.


%eee viss du Benedicte kan fortelja oss kort %eee kva litt om kva er det som kommer\kjem?


og viss du Erling som historikar kan seie bitte litt om kva det kan bety for ein historikar altså kva du kan bruka det til, klarer dokker det?


%eee det vi får det er fra %eee den Olm-utgivelsen i fjortenåttito den Ptolemaios-utgivelsen der %eee Norge for første gang er med.


%eee verdenskartet er litt i den utgivelsen er litt sånn som dette her hvor %eee det %eee nordenkartet liksom er inkorporert i verdenskartet også.


og derfra og videre fremover ut attenhundretallet litt inn på nittenhundretallet så får vi da altså det som %eee Ginsberg har klart å oppdrive gjennom femogtredve\trettifem års samling av kart over Norge.


%eee og det er ikke bare det at det er kart over Norge, men disse kartutgiverne tidligere de omgraverte platene sine %eee når de fant ut at oi Oslofjorden %eee der er Nesoddlandet, Bunnefjorden ned der %eee det hadde ikke vi med og så pusset de på platene og så graverte de inn det %eee i neste utgave.


og så har du den franske utgaven av dette her med noen ekstra opplysninger på baksiden av kartet, og han har da samlet på alt sammen hele veien %eee sånn at vi nå rett og slett kan følge historien i hva %eee resten av verden og vi selv %eee kan om Norge.


følge Norgeshistorien fra utgave til utgave, og der ligger ofte historien mellom utgavene hvor du da kan følge alt helt fra fjortenåttito og ut attenhundretallet.


så det er rett og slett det er ikkje berre sånn at når nokon som Ortelius eller %eee de jo£ de Jode gir ut eit atlas så har me eit utgåve av det atlaset, men me har kvar gong dei gjorde ein endring i atlaset så har me den utgåva òg.


nei det fins ikke noe liknende i verden og i tillegg så har jo han da også gjort noe som %eee institusjoner ikke har muligheten til å gjøre og det er at når det dukker opp et eksemplar på markedet av et kart han har men som er i penere forfatning så har han solgt sitt eget og kjøpt det.


så han har jo striglet samlingen sin på en måte som vi ikke har mulighet til å gjøre, fordi at hvis vi har det kartet uansett hvor dårlig forfatning det er så går vi ikke og kjøper et likt et, men det har han da altså gjort, så det vil si at disse kartene er i utrolig bra stand.


%eee og alle de utgavene han har klart å få tak i, han har selvfølgelig ikke alt %eee vi har ting han ikke har, så hans samling sammen med vår vil være den beste over Norge og nordområdene noensinne.


eg er einig med Benedicte også men men sant også det derre sant det gir jo moglegheita til å å halde på å stille spørsmålet om kva er dette kartet eit bilde av?


hvilke\kva konvensjonar og kompleksitetar og sånn herre paradoks er det som det inneheld altså alle dei derre anledningane til å sjå sånne knutar som kvifor er er dei nordlege områda retta inn i kartet til Ptolemaios?


kva er det eigentleg som er opp og ned på de Jode-kartet?


kordan vil dei derre spørsmåla som handlar om tid og verdsbilde og former for undring og begjæret etter territorium og grenser komme til syne samtidig som det forandrar seg langsamt i pakt med verdsbilde og politiske interesser.


sant alt det andre som kartet er kan vi då studere på på nærmare hald enn man\ein kan gjere ja kanskje ikkje med noko anna område i verda.


så den finaste er jo det er jo flott då er det ikkje det den finaste altså viss då karta er %eee det historiske sjølvportrettet her så er det beste sjølvportrettet her oppe.


det er vi som har det, så dette dette er hemnen for dette bildet.


nå er det vi som veit mest om kart og oss sjølv eller kan vite det.


nå har vi berre sete og forska på dette i eit du er glad i tusenårsperspektiv er du ikkje det tusen år med denne samlinga ja.


og dei karta dei har me ikkje berre fått men me har òg lovt både Ginsberg som har samla dei og sparebanksstiftelsen som har kjøpt dei til oss at me skal visa dei fram.


så me skal etablera i løpet av neste år eit kartsenter kor karta vil vere tilgjengelege og moglege å sjå %eee ikkje berre dei som er på utstilling men òg store mengder av %unint kartblada.


me må gøyma vekk dei dyraste atlasa fordi at eit sånt atlas det skal eg kanskje ikkje seie høgt men eit sånt dei eldste atlasa dei eg må jobba i mange år før eg har tent så mange pengar som eit sånt atlas koster, %eee så dei kan nokon finna på å ta med seg og betala lunsjen for den dagen.


men alt det andre vil me visa fram og gjere tilgjengeleg til oss skal etablera og med det så må me slutta dagens samtale om kart så me seier tusen takk til Benedicte Briså som har komme her hos oss.


hei, og velkommen hit til Nasjonalbiblioteket.


kunnskap er visstnok den beste vaksine mot uvitenhet, og fordi dette er et digitalt arrangement, slipper man her å stå i kø.


jeg heter Lars Haga Raavand og er en av dem som jobber med program her på huset.


rett bak meg har jeg et uhyre kompetent og kunnskapsrikt panel.


de skal gi oss det historiske bakteppet for det medisinske fenomenet som dem siste månedene har skapt overskrifter som aldri før, nemlig vaksinen, men hva er egentlig en vaksine?


hva skal til for at en vaksine ser dagens lys, og hvordan ser vaksinens historie ut i Norge, og hvilke sykdommer har det blitt brukt mot?


velkommen til førsteamanuensis ved Senter for teknologi, innovasjon og kultur, Tone Druglitrø, professor i historie, Ole Georg Moseng og idehistoriker og forskningsbibliotekar ved Nasjonalbiblioteket, Siv Frøydis Berg.


ja det er så utrolig hyggelig å ha dere her Ole Moseng og Tone Druglitrø.


%eee endelig skal vi få snakke om vaksinene i Norge.


%eee vi skal snakke litt om hva en vaksine er, hvilke sjukdommer som har vært aktuelle å bruke vaksiner på %eee og kanskje noe av det som er %eee noe som vil samle dere begge er det her, hvordan kommer de i stand?


hvordan får vi %eee hvordan vil en %eee hvordan blir en vaksine %eee operativ, hvem er det som hjelper til?


hvordan blir den til i laboratoriet, i samfunnet, i lovverket og så videre, men siden vi er på Nasjonalbiblioteket så har jeg laga %eee to£ tok jeg en liten test innpå %eee N-gramtjenesten vår.


her ser dere ordet vaksine %emm det her viser forekomsten av ord i det digitaliserte materialet vårt.


jeg har valgt ut avisene %eee bare for å se når dukker ordet vaksine opp for første gang, %eee hvor altså %eee å£ om når blir det brukt, og %emm jeg har ikke trunkert da hadde vi fått opp %eee vaksinering %eee forskjellige varianter av vaksine.


men dere ser jo da %eee en topp på begynnelsen av attenhundretallet så skjer det noe rundt nittentjue nittenseksti og tjuetretten, altså vi har ikke den går jo ikke lenger, men vi veit jo også at det skyter jo %heh høyt opp i været når vi kommer til vår tid.


men %emm jeg lurer på om vi starter lite grann med den aller aller første vaksinen, før vi før vi bare snakker bitte lite grann om hva hva er egentlig en vaksine?


ja den første ordentlige vaksinen som vi kan snakke om den kom jo rundt %eee attenhundre, og det var jo et %eee gjennombrudd, altså kanskje et av de største gjennombruddene i medisinhistorien i det hele tatt.


altså f£ for første gang så var det mulig å å tenke seg at man kunne gjøre mennesker usårbar ovenfor sjukdommer som var %eee veldig farlig og i verste fall dødelige og som førte til %eee ganske høy dødelighet %eee da den kom, nemlig kopper.


som hadde eksistert antagelig siden tidenes morgen og som nå %eee i Europa da, rundt attenhundre, blir %eee stoppet ved hjelp av dette nye revolusjonerende virkemiddelet og %eee koppevaksine var %eee,


et ordentlig gjennombrudd, altså da det viste seg å være effektivt for det første og forholdsvis ufarlig, at den hadde ikke noe særlig bivirkninger som de kunne snakke om, så sto jo v£ %eee Europas statsledere oppå hverandre for å få tak i dette her sånn at de kunne vaksinere befolkningen sin, ikke minst fordi Europa jo var i %eee i krig.


vi var midt inne i Napoleonskrigen og Napoleon var selvfølgelig en av de aller ivrigste til å få tak i denne vaksinen, så trygge at han %eee v£ være sikker på at han hadde soldater tilgjengelig døde jo mange av dem i %eee Russland %eee underveis da, men %eee de var k£ kan i hvert fall de var i v£ hvert fall koppevaksinerte, antagelig mange av dem.


men åssen sjukdom var egentlig den her koppesjukdommen, åssen virka den?


kopper er en virussykdom som %eee som fører til %eee bitte små vabler over hele huden.


%eee vi kan se bilder av koppe£ av %eee koppepasienter, og det ser veldig veldig fælt ut, er sånne bitte små sånne ja sånn ertestore vabler over he£ ansiktet og.


og d£ d£ men det har ikke så veldig høy dødelighet, kanskje tjue prosent eller en sånt, men %eee det gnf£ gjør også at folk som får det og overlever de får %eee arr arr i huden.


så mange bilder fra altså fra mellomkrigstida eller helt fram til %eee ett£ også rett etter annen verdenskrig vil man kunne se at folk har har kopparrete ansikter.


Elisabeth den første, %eee altså den engelske dronninga som levde på begynnelsen av sekstenhundretallet, hun skal ha hatt %eee koppearr såpass ille at %eee hun måtte e£ sminke seg veldig veldig kraftig.


men kopper er jo også en sjukdom som som %eee har noen spesielle egenskaper, den %eee den dv£ dette viruset det har ikke noe %eee har ikke noe oppholdssted utenom menneskekroppen.


så det smittes bare via mennesker, og det smittes på samme måten som %eee som %eee koronavirus, altså gjennom %eee luft som %eee blåses ut i lufta, altså hvis man nyser i en gymsal så har man liksom gjort det.


%eee og grunnen til at koppervaksinene var så effektive det er det at de ikke har noen %eee noen vertsorganismer utenom menneskekroppen.


så da %eee vaksineprogrammene ble effektive så endte det med det at W_H_O\WHO %eee kunne erklære at %eee kopper var den sykd£ var utryddet fra jordens overflate, og det gjorde de i nittenåtti.


%eee og det er den eneste sykdommen som %eee W_H_O\WHO har sagt det om da, og det var på grunn av sånn massive og veldig kostbare vaksinasjons e£ p£ pro£ %eee p£ programmer som ble satt i verk over over hele verden.


så koppevaksinen, den virka den virka %eee men?


ja og og hvordan %emm altså hvordan fant man ut av hva slags vaksine det her, altså hvordan hvordan opp£ utvikla man denne vak£ vaksinen?


men det er en ganske spennende ting at på en måte koppervaksine, og den formen for %eee vaksinering som var enda hundre år før det, det må vå£ må vi også o£ oss å snakke litt om at vaksiner egentlig er %eee minst to hundre år gammel oppfinnelse.


%eee de har sammenheng med man kan snakke om sånn f£ folkemedisin, altså kunnskap om at enkelte sjukdommer %eee kunne %eee f£ formidles på en sånn måte at %eee,


at man ikke ble syk hvis man fikk en liten en liten snei av sykdommen så lærte man seg da gjennom sånn lang erfaring mange mange generasjoners erfaring at %eee at %eee man da ikke ble syk på ordentlig.


og man fikk opp en immunitet ja, og det var altså kunnskap som lå langt nede i folkemedisinen og som ble plukka opp da av %eee av engelske engelske leger.


og den mest kjente av dem han het Edward j£ Jenner, og han holdt til han var landsbylege i et eller annet sted i Gloucester i England %eee på sl£ slutten av syttenhundretallet, og han hadde lært da i s£ sitt lokalsamfunn at %eee budeiene der de fikk aldri kopper.


%ttt nettopp og der har vi den derre tilstedeværelsen av dyr.


%eee de var jo sentrale i utviklingen av koppevaksine, og Tone du har jobba med dyr i tilknytning til vaksineutvikling og sånn men %eee kan ikke du si noe litt generelt kanskje om betydningen av dyr og utviklinger av sjukdom?


ja det kan jeg %eee altså ordet vaka kommer vel av ku, altså fra da Edwe£ Edward Jenner sitt arbeid med kukopper, så der har du allerede den koblinga til dyret da og ikke-mennesker i vaksineutviklinga.


%eee men for de mer altså i moderne tid da %eee så kan man jo si altså har jo dyr vært helt se£ essensiell for å %eee diagnostisere sykdom, men også for å utvikle vaksiner til %eee bruk i %eee mennesket.


%eee og da har du jo altså koppervaksinen der kukopper ble brukt, også har du %eee poliovaksinen der man brukte aper %emm også har du jo %eee da %eee %heh hvilke andre eksempler altså influensavaksinen,


%eee der man brukte hønseegg %eee det er jo sånn fantastisk overskrift %eee i nittenseksti i en norsk %eee avis der det står %eee hønseegg skal nå befri Oslo fra influensa for eksempel.


%eee og da %eee det var knytta til arbeid dem gjorde på viruslaboratoriet på Folkehelseinstituttet %eee da for å bekjempe influensa %eee viruset og sesonginfluensaen da.


og da der var det på det viruslaboratoriet var det både %eee hønseegg, eg£ m£ %eee mus, marsvin, kanin, %eee aper %eee også videre da, %eee der alle disse dyra på en eller annen måte ble brukt i den der %eee prosessen rundt det å skulle bekjempe en virusepidemi ja.


men hvis vi går lite grann tilbake til til koppene %eee fordi at det du sier er at dyra de de blir egentlig mer og mer viktig %heh s£ hvert fall til å utvikle vaksinene.


men men her %eee her er det en del av folkemedisinen sier du %eee Ole den her nærheten til til disse dyra og og hvordan man på måtte naturlig skjønner sammenhengen.


ja det %qqq det han %eee det denne legen og a£ andre leger også, men det er han som er mest kjente av dem.


det det de %eee hørte da av %eee av folk i i nær nærområdet det var det at %eee disse budeiene de hadde vært i kontakt med kuer og fått en sjukdom som de kalte for kukopper som gir sånn lignende %eee s£ e£ symptomer som kopper.


man får et utslett på huden også blir man lite grann syk også går det over, og hvis de hadde fått det så ble det ikke %eee utsatt for de farlige koppene.


og da brukte han det som et utgangspunkt da, og de gjorde et eksperiment, og han brukte da %eee b£ barn og voksne og injiserte da eller %eee skrapet inn %eee kukoppevirus i huden deres.


og ga dem denne kukopper-sykdommen også ventet han i f£ fjorten dager også ga han dem ekte kopper etterpå, og da kan man spørre om det var etisk forsvarlig, og det var det antagelig ikke.


han ville vel blitt satt i fengsel hvis han hadde gjort noe sånt nå, men %eee det var såpass effektivt at han ga ut en %eee en en bok da som kom i syttennittiåtte som da altså ble grunnlaget for dette her, og det er det prinsippet som vi kaller for kryssimmunitet.


det vil si at to virus som ligner hverandre %eee kan gi immunitet for begge, eller f£ t£ to virus som ligner hverandre hvor den ene er farlig og den e£ andre ikke er farlig så kan nok den som ikke er farlig det kan gi immunitet også for den sykdommen som er farlig.


men altså de de eksperimenterte jo med med både barn og voksne, og %eee det var jo ikke uten risiko, og det gikk jo dårlig for en del %eee av av de her %eee men n£ åssen fikk de det til %eee til tross altså motstanden %eee mot %eee?


ja det s£ det som var fint med dette dette kukoppeviruset da det var at det ga nokså svake symptomer, og at det v£ var nesten ikke noe bivirkninger med det i det hele tatt.


det som kunne være farlig var selvfølgelig hvis %eee disse s£ knivene som de brukte for å rispe dette her inn var %eee forurensa av %eee av bakterier, da kunne de få infeksjoner selvfølgelig, men %eee det %eee rapporteres ikke noe særlig om om bivirkningen av dette her.


men det som var %eee utgangspunktet for enda hundre år før det, det var jo en risikosport, og det er også en sånn %eee kunnskap som kommer fra folkedypet fra folkemedisin.


og det er simpelthen %eee et s£ en situasjon hvor man risper inn ekte det farlige koppeviruset i huden %eee i veldig små mengder og veldig grunt under huden sånn at det ikke skal gi ordentlig sykdom som også da n£ blir grunnlag for en immunitetsreaksjon.


det er det som kalles for inokulasjon, %eee og da bruker man altså det farlige kopp£ kopp£ koppeviruset og det ble %eee det ble gjort i %eee i Europa første gang sånn rundt ja syttenfemten syttentjue.


da var det en en en %eee kona til den %eee britiske ambassadøren i Tyrkia, %eee Lady Mary Montagu, en %eee heltinne av sitt kjønn s£ sier en av de norske legene om henne.


%eee hun %eee hadde %eee lært av sine av sine venninner i %eee i Tyrkia om dette prinsippet at man da rispa inn e£ kopper i %eee i huden til barn også fikk de ikke kopper.


hun fikk bare en liten, svak sykdom også ble de ja immune mot kopper, og hun tok med seg dette her hjem til England da, og store gjennombruddet var da hun fikk overtalt prinsen av Wales til å inokulere to av døtrene sine inne i syttentjueto og da ble det ganske stor sak.


da var det %mmm tusenvis av barn da som ble inokulert, også i Norge så ble det gjort noen forsøk.


det første vi kjenner til er fra syttenfemtifem, men det som skjedde det var jo det at det var en viss risiko med det så jeg har regna ut at, av de jeg jeg kjenner til i hvert fall, noen hundre inokulasjoner i Norge, så var det omkring to prosent av disse barnene som døde.


det som er kanskje interessant da, når det gjelder vaksinenes kulturhistorie er at dette ble sett på som en akseptabel risiko.


så man tenkte at det var verdt å risikere to prosent dødsfall blant barn for at %eee en en sånn ordentlig koppeepidemi ikke skulle ta livet av enda flere.


det er altså et nokså tvilsomt %eee etisk argument.


jo, men det er jo et regnestykke i utvikling av vaksiner som vi kjenner igjen nå også, det at %eee man vurderer hvor mye det koster i forhold til hva det smaker da.


mhm\ja og jeg jeg tenker også %eee altså sånn som vi ser nå så har jo vaksineutviklinga skjedd så fort.


%emm %eee det er jo noen av den noe av den teknologien som ligger til grunn for det som gjøres nå med den M_R_N_A-vaksi£, altså de M_R_N_A-typene\MRNA-typene altså det er jo en teknologi som har vært %eee i utvikling %eee en stund.


men det det ser vi med korona så har det da %heh bare eksplodert som en som en mulighet %eee som en type vaksine, %eee og det er på en måte først nå man kanskje også gjør %eee altså faktisk %eee setter i verk da sånne type vaksiner i en i større befolkninger.


og det da da kan man jo %eee fort også kalle det et et form for eksperiment da, selv om det kan framstå som %eee litt sånn betent å gjøre det også, men det så man jo også under polio %emm polioepidemien ikke sant på førti og %eee femtitallet.


og når %eee vaksinene kom da, altså i utviklingen av vaksinene så var det jo også masse %eee altså at man masseutprøving av disse vaksinene %eee som da inn£ %eee som da %eee involverte barn da, siden barn var også dem som ble mest ramma og enklest ramma av av polioviruset.


%eee så så ble det jo utført store sånne kliniske forsøk %eee som involverte barn der også barn ble syk %eee og fikk en£ fikk polio da, rett og slett.


%emm så så den risikodimensjonen er jo alltid tilstede, i hvert fall når man setter i gang %eee s£ storskala vaksinering av ganske nye vaksiner som man da ikke vet helt hva bieffektene er, eller si ettervirkningene er av da og det.


vi ser jo nå under korona %eee nå under koronapandemien så lærer vi jo noe nytt nesten hver dag om %emm bieffekter og effekter og og så videre av disse vaksinene som %eee som blir satt.


er det riktig at det er disse M_R_N_A-vaksinene\MRNA-vaksinene som har ført til %eee rapporten om blodpropp?


nei det er jo den AstraZeneca, %eee så det er jo ikke en M_R_N_A-vaksine\MRNA-vaksine, det er jo en sånn virusvektorvaksine, %eee noe mere teknisk og gå inn i det vet jeg ikke om jeg tør å begi meg ut på her, %eee men det er ikke en M_R_N_A-vaksine\MRNA-vaksine.


%emm det har vel blitt rapportert noen tilfeller av blodpropp knytta til %eee noen av disse M_R_N_A-vaksinene\MRNA-vaksinene også, %eee men det er litt sånn uklare forbindelser sant, og man det er ikke det er vanskelig å si.


det kommer jo sånne rapporter hele tiden også %heh så så vi vil jo sikkert vite mere og om noen år %eee tipper jeg %eee rundt det her, men det er jo nettopp det der at det ligger en sånn inn£ innebygd usikkerhet i det da så det er på en måte det er det vi kan få nå, det er det beste vi kan få nå på et vis ja.


det er jo en %eee det har jo skjedd en %eee voldsom endring av både utviklingen av vaksiner fra fra kopper til sånn som polio og til situasjonen i dag da knytta til %eee produksjonen av %eee vaksine.


%eee hvordan man %eee setter det i system, standardiserer %emm.


%eee og du ha£ altså du har skrevet om standardiseringen av både bru£ altså dy£ bruken av dyr %eee i i laboratoriene, og %eee den lovlige og legale altså hvordan hvordan egentlig systemet Evang satte det her i storskalasystem da.


det her skjedde jo som følge blant annet av polio, %eee og det var liksom litt i tiden %eee at %eee Karl Evang blant annet da som var helsedirektør på på det på det altså på nitt£ nittenfemtitallet.


han %eee sto jo i i var jo en av dem som sto i front for å f£ for å få etablert det her viruslaboratoriet på Folkehelseinstituttet.


%eee og det virus ved lan£ ved lansering av viruslaboratoriet i nittenfemtini så ble jo det %eee lansert da som %eee landets fremste våpen i kampen mot %eee virus og smittsomme sykdommer.


så det var enorm tiltro til til det her laboratoriet, eller laboratoriets rolle generelt da i å bekjempe sykdom og t£ trygge folkehelsa.


%emm og det her var et sårt tiltrengt laboratorium på %eee på Folkehelseinstituttet som da skulle drive med %eee liksom n£ nyvinnende virusforskning, men også %eee også drive på med å utvikle vaksiner da.


%eee og en helt sentral del av det her var jo dyrene %heh %eee, så d£ det å få også få etablert en %eee en %eee en %eee ny, moderne dyrestall var da en viktig del av det prosjektet her.


åssen fikk de tak i dyra, altså hvilke dyr ville de bruke, kunne de ta hvilke som helst, altså en ku er en ku men?


ja nei det var i veldig stor grad %eee mus %eee som som og kaniner %eee som var %eee blei brukt og som var av interesse.


musene ble jo også var jo også dem som tidlig ble standardisert %eee i£ innenfor den vitenskapelige kon£ konteksten av det vil si at dem ble genetisk avla med bestemte %eee egenskaper, men også det at man %eee klarte å kontrollere den %eee bakteriefloraen som fantes inne i dyret da.


%eee så dem dem disse musene ble jo kalt spes£ spesifikk patogenfri frie dyr %eee sånn man kunne liksom på en måte vite hvilke patogener dem ikke hadde da, ikke sant.


så det så det her var jo også de de blei jo også fremma som enormt sånn nyvinnende teknolo£ en nyvinnende teknologi i laboratoriet %eee som der man kunne gjøre store rep£ repete£ repetitive forsøk da på helt identiske %eee mus %eee i i stor i stor skala.


%eee så det var disse musene, også hadde vi faktisk.


men de har jo da nærmest blitt teknologi, de dyra da?


ja man kan jo kalle det de var jo teknologi men de var jo også i i %eee stor grad natur og biologi tenkte jeg å si, for det var jo enormt mye utfordringer inne på den dyrestallen med at det for eksempel brøt ut %unint altså smittsomme sykdommer blant dyr i£ blant disse dyra.


man fikk ev£ ble jo også kjent med at det var dem utvikla egne laboratoriumdyrsykdommer, så det var sykdommer som var b£ spesifikk for disse laboratoriemusene som man ikke kunne finne i liksom i ville mus ute i naturen som også er enormt interessant.


%emm så så så disse var jo er jo i grenseland mellom natur og teknologi, %emm så, ja så hadde også faktisk %eee folkehelseinstituttet lenge det var jo også lenge før det her så hadde de også kaniner og hester på Bygdøy Kongsgård %eee der de avla frem disse kaninene %eee selv da.


men disse standardiserte musene dem blei kjøpt inn fra større produsenter i Sverige og Tyskland og England %eee som som da hadde på en måte investert mye penger i og og produsere sånne type dyremodeller.


så det er jo det er jo noe som skjer her med bredden og skaleringen på vaksinetenkning da.


altså når du får når du får etablert %eee et institutt for vaksineutvikling nasjonalt, som da åpenbart samarbeider med store aktører %eee internasjonalt, %eee farmasi-industrien, andre land, %eee steder hvor de oppretter disse spesialiserte dyrene da %eee.


mhm\ja en annen interessant del av den historien her med med dyrene som kom i forbindelse, spesielt med vaksineutvikling, er jo da disse apene som jeg nevnte tidligere %eee som var knytta til polio, testing av polioviruset og utvikling av pol£ poliovaksine.


da var det særlig apenyrer man var ute etter, %eee men Folkehelseinstituttet begynte jo da og importere aper fra India i blant annet, og det her var på nittensekstitallet %eee siste registrerte ape ved Folkehelseinstituttet var i nittensyttiåtte.


og det var da a£ ble avslutta da, og det hadde jo også sammenheng med dyrevernloven som kom i nittensyttifire, %eee og det her var jo en %eee det med bruk av aper var jo også en veldig ble jo også blåst opp veldig mye av dyrevernsaktivister %eem %eee.


og d£ man kan se veldig mange sånne voldsomme overskrifter i i norske aviser i d£ akkurat den perioden %eee der forskere blir fremstilt som %eee barbariske folk som som driver med he£ hensynsløs aktivitet på dem her stakkars apene da.


%eee men e£ men disse apene var jo også bundet opp i en sånn global økonomi på en måte der det var markeds£ altså aktører som sant sto for å fange apene %eee o£ oppstalle\stalle_opp dem, få skipa dem fra India eller Filippinene,


eller %eee ja de flere land i i Asia, %eee via de som kom til Norge kom via en dyrehandel handler i København som het dyrehandler Krag, %eee også kom dem da til Norge da etter dem hadde vært i liksom karantene nødvendig karanteneperiode og sånn.


%eee men det som viste seg var at disse dyra %eee hadde jo en %eee strevsom reise fra fra den lange reisa fra India, %eee så det førte til at veldig mange døde, også var det veldig mange som døde når dem kom til Folkehelseinstituttet %eee fordi dem %eee,


ja det det ble beskrevet som %eee tegn på vantrivsel blant annet da %eee at det var rett og slett var det som var årsaken til dødsfallene %emm.


så så det ble jo etter hvert også e£ altså veldig upraktisk %eee å å importere sånne type dyr, upraktisk og dyrt og oppstalle\stalle_opp dem, %eee mangel på ekspertise rundt aper generelt.


%eee også %eee ja også ble det da også veldig betent sak i offentligheten da, %eee det å skulle bruke disse apene, %eee så da ble det jo avsluttet til slutt og man begynte å importere apenyrer fra Sverige i stedet direkte ja i stedet for hele apemodeller.


så tok du bare nyra ja, enklere det ja, men men da har man altså et system som er ganske stort på det tidspunktet her %eee og og aksepterte ikke sant altså vaksinen at det er statens ansvar %eee.


å ta vare på befolkningens helse, det var et prinsipp som ble etablert %eee lenge før %eee Ole, men men jeg vil bitte lite grann tilbake til koppene fordi at det %heh begynner jo der med denne tvangen, altså %eee all£ altså noen bestemte at nå skal du vaksinere deg %eee.


ja det ble bestemt, %qqq og de£ og det er jo prisverdig med de %eee helsemyndighetene altså rundt rundt attenhundre da koppevaksinen kom og ble gjennomført som programmer i s£ stort sett hele Europa at de de tok de tok det ansvaret på alvor.


de tok ansvaret for %eee undersåttenes helse på alvor.


%eee i Sverige så ble det innført %eee bøter for de som ikke som ikke %eee ikke ville %eee vaksinere seg, i n£ Danmark-Norge så valgte man en kanskje enda mere effektiv metode.


man %eee vet %unint den koppervaksineloven som kom i attenti så ble det s£ bestemt at ingen barn kunne få konfirmasjon uten at de kunne vise frem %eee koppervaksineattesten sin %eee.


å %foreign hvis vi bytter for da har vi en sånn attest %eee der rett og slett den er fra attenførtiåtte den da ja ja.


bra, ja der har vi en der har vi den koppervaksineattesten og den er fra attenførtiåtte og %eee den viser jo %emm navn og bosted og %eee når den vaksinen er satt.


og %eee da ble prestene de ble pålagt å ha en egen egen kolonne i kirkeboka hvor %eee i tillegg til vaks£ til %eee konfirmanten så skulle de da ha en kolonne med vaksinasjon.


og der var det %eee endeløse rekker med vaksinert, vaksinert, vaksineattest, altså som sånn også var det noen få unntak og det var når de kunne istedenfor å vise fram attesten så kunne de vise fram det kopparra trynet sitt og da s£ kunne presten s£ skrive at har hatt de naturlige kopper i barndommen.


det var attest god nok hvis de kunne vise at de hadde hatt kopper, og da var det immun i begge tilfeller så var det altså %eee immune resten av resten av livet, og i attenelleve så kom det en %eee en %eee styrking av den loven, da fikk man heller ikke lov å gifte seg uten at man kunne vise fram attest for %eee kopp£ koppevaksine og det var godt nok.


for %eee hvis man skulle leve uten å være konfirmert, eller leve i et samliv uten å være gift, så var det det samme som å leve utenfor samfunnet, så det var jo en kjempeeffektivt s£ %emm sperre for å unngå denne eventuell motstand mot %eee koppervaksinen.


det er et felt som har vært undersøkt altfor lite.


%eee det vi har sett er at det kan ha vært noen %eee religiøse minoriteter som.


ja for da skulle man jo tenke kanskje det går på nettopp det å få dyrestoffer blanda inn i.


det var kanskje det som var argumentet, men det den norske kirken var jo veldig med på dette her.


ja prestene v£ var ofte veldig sentrale i de lokale vaksinasjonsprogrammene, og de de hadde en viktig rolle for de var jo ofte den eneste statlige embetsmannen i el£ i %eee i bygdene.


%eee og hadde nesten alle prester hadde veldig høy tillit blant befolkningen så så så hvis presten var med på det, så så var folk med også.


men vi vi vi ser jo sånn omkring attenti %eee at også at det er noe motstand, altså bønder i Østerdalen de %eee de %eee lurer litt på hvor viktig dette er og nekter å være med på, ta med seg barna hjem og sånn og vil ikke ha ha noe med det å gjøre.


men %eee etter hvert så blir dette her et ganske et veldig veldig effektivt system hvor det er lærere og prester og andre som som stiller opp som sånne hjelpevaksinatører.


i Sverige går de enda lenger, der %eee der %eee bruker de altså helt bevisst det den kirkelige administrasjonen som %eee som sentral for å få koppevaksine s£ spredt rundt til bygde-Sverige.


%eee og det gjør at de er mye mere effektive i Sverige enn i Norge med utbredelse av koppevaksine.


de er mye flinkere i Sverige enn i i Norge på m£ mange områder, også der ja %mmm, og det er er altså en viktig ting dette her med at %eee myndighetene er villig har både evne og vilje til å sette i verk tiltak altså og og %eee gi litt blaffen i konsekvensene.


de kjører i vei, dette er viktig, og utvide og ta tak i en tankegang om at statens %eee makt og velstand er avhengig av en s£ stor og frisk befolkning.


så det er jo det er jo et ekko opp til Evang igjen, som vi nettopp snakka om, at altså at det er %eee den viktigste ressursen en stat har er en frisk arbeidsstamme %eee sånn at den her tanken om at det er statens ansvar å holde individene friske den er jo %eee godt etablert.


joda, og i tillegg så er det jo en en god en god slump humanisme inni bildet også.


det er snakk om Evang og Erna Solberg, så er %mmm balansen mellom humanisme og sånn helt sånn befolkningsmessig pragmatisme, er er v£ veldig annerledes enn den var v£ på på på slutten av syttenhundretallet.


ja og hele teknokrattenkningen er jo alt£ også alltid veldig blanda da, det er mange motiver.


men de had£ de hadde en tanke om om humanisme, at man skulle bidra til å beskytte menneskene også på slutten av syttenhundretallet altså det hadde de.


men det som er interessant med vaksiner er jo nettopp at det har alltid vært litt kontroversielt, altså mer eller mindre kontroversielt.


%eee og det kan man se p£ ved alle sånne sty£ store %eee vaksinasjonsinitiativ, men også disse %mmm mere altså barnevaksinasjonsprogram og sånn så ser man jo at det er %eee at det %eee den motstanden eller skepsisen også videre, den den eksisterer jo og og er der.


%mmm bare kommer l£ til uttrykk i litt ulike former, det er jo selvfølgelig kontekstavhengig, %eee altså at det kommer til kom£ kommer an på det historiske øyeblikket det skjer, men også vi£ hvordan %eee hvordan sykdommene, altså %eee hvordan de %emm forløper seg også også videre da.


ja og og og og hvor i£ fæle sjukdommene var, altså %eee det er jo skremmende i seg sjøl når du får sykdommer som sånn ja tuberkulose altså %eee som rammer.


altså det her var jo fattigmannssjukdom, men det var jo barn og det var altså så så som man kunne på en måte stigmatisere, men det var jo svær svær sjukdom som ramma voldsomt og og hardt i i alle samfunnslag, også %emm jeg har et sånt lite bilde på %eee tuberkulosen.


det er en %eee fabelaktig plakat %eee som sier noe både om dyra og menneskene og eller innsikten og smitte %eee og opplysning og frykt og strategi.


den den den er %eee det ser hvert fall %eee jeg den da, altså tuberkulosen har du jobba masse med %eee Ole.


det var jo en sykdom hvor man ikke hadde %eee hadde noen vaksine og til man hadde ikke noe altså hva var det Lockmann sa, her er det bare hygienen som står tilbake, det eneste man kunne gjøre man møtte denne sjukdommen var å jobbe med hygieniske tiltak og forebygging da %emm.


tuberkulose har jo en veldig spennende histor£.


er den fra en nittentredvetallet\nittentrettitallet %unint?


nei det er ve£ det er veldig spennende med tuberkulose fordi at den den var på en måte den siste av %eee infeksjonssykdommene som hadde noen betydning.


vi gjennomgår altså Europa gjennomgår en sånn endring når det gjelder dødsårsaker.


før£ i førmoderne tid så er infeksjonssykdommer det klart viktigste dødsårsaken, og det f£ og de blir borte som dødsårsak også overtas viktigste sånn første og andreplassen overtas da av %eee av kreft og og hjerte-karsykdommer så.


men %eee så er rundt attennitti nittenhundre så er tuberkulosen eneste som er igjen av infeksjonssykdommer som fortsatt har veldig stor betydning.


det dør sju tusen mennesker i Norge hvert eneste år omkring attennitti av av tuberkulose, og da er det to, tre, fire ganger som er sjuke, så det er ganske svært.


og i løpet av %eee mellomkrigstida og fram mot %eee nittenførti omtrent så er så så så forsvinner, eller den forsvinner ikke, men den blir veldig mye mindre viktig som folkesjukdom tuberkulose er bare under en tredel av dødeligheten før inngangen til annen verdenskrig.


og så kommer vaksine da, B_C_G-vaksiner\BCG-vaksiner som vi kjenner kommer nittenførtisju og antibiotika kommer omtrent samtidig, og da har man effektive legemidler, men ha£ fins ikke effektive legemidler før det, men likevel så går altså denne kurven altså dramatisk nedover.


jo det har med sånne opplysningskampanjer som dette å gjøre, altså simpelthen simpelthen %eee f£ sånn informasjon og det er på grunnlaget av av denne av denne altså sånn kj£ voldsomt gjennombrudd da i f£ sykdomsforståelse,


som kommer med innføring av bakteriologi %eee omkring attenåtti nitti nittenhundre hvor man tenk£ hvor man da får forståelsen av at spesifikke sykdommer forårsakes av spesifikke patogenorganismer, altså virus eller bakterier.


%eee man kjente ikke til virus, men man kjente til bakterier, og %eee på grunnlag av det så har man et sånt teoretisk fundament som gjør at man kan sette i verk sånne kampanjer s£ s£ som s£ som som det der.


og da løper altså helsearbeidere, sykepleiere, leger %eee sykepleiere sykler rundt i Norge og og skrur opp sånne emaljeskilt %eee på bedehus og jernbanestasjoner hvor det står spytt ikke på gulvet ikke sant og det det er kjempeeffektivt.


ikke ligg i samme seng som en som er syk!


%eee vask deg på henda og alt det der, som liksom nå sitter i ryggmargen hos oss.


og som og %eee som vi %unint har tatt vi har tatt t£ tilbake mye av det der i %eee i koronaens tid.


og det er det som er effektivt altså mot tuberkulose, så det går an å å %eee re£ og bekjempe sykdommer uten tilgang til %eee moderne legemidler, effektive legemidler, fantastisk plakat.


vi har jo nå snakka om altså hvordan opplysningstenkningen %eee legger seg %eee inn i inn i i utviklingen, men altså motstanden motstanden mot %eee dette her da %emm?


ja den viktigste motstanden mot %eee %qqq sånne strategier som tar sikte på å bekjempe sykdommer kommer vel egentlig fra fra en sånn liberalistisk hold da.


%eee et gjennombrudd i i Norge var jo denne loven om %eee tuberk£ eller loven om bekjempelsen av tuberkulose ble kalt for tu£ tuberkuloseloven som kommer i nittenhundre.


%unint den innfører da en del %eee en del sånne nokså stramme tiltak som at leger skal %eee bli har plikt til å %eee til å rapportere inn sykdomstilfellet, og også at folk skal kunne tvangsinnlegges på sykehus %eee %overlapping.


det er jo ganske dramatiske inngrep %eee i %eee enkeltmenneskenes.


ja da %mmm jeg kjenner til eksempler fra Nord-Norge hvor hus blir brent %eee på grunn av at det er oppdaga tuberkulosesmitte, og at man ikke tar sjansen på at dette skal %eee s£ spre seg videre, og det er ganske dramatisk.


og %mmm motstanden mot dette her sånn kommer da hovedsakelig fra et så en liberalistisk hold, altså næringslivet, hvor man tenker at %eee delvis at %eee handel skal bli skal bli skal bli %eee skadelidende og delvis at det er et inngrep mot menneskets %eee enkeltmenneskers frihet.


og det det det er jo også argumenter som vi ser i dag.


vi snakka om vi snakka om forbindelsen mellom politikk og vitenskap og hvordan andre aktører kommer inn og begynner å %eee melde seg også knytta til dyrevern, altså så til dyreforsøk når vaksiner skal utvikles.


ja ed£ jo det kan jeg gjøre, %eee altså jeg det har har vel kanskje muligens vært en tettere kobling mellom motstand mot %eee dyreforsøk og motstand mot vaksiner tidligere, %eee altså i første halvdel av nittenhundretallet.


%eee og det var knytta til det her begrep£ altså viviseksjon %heh altså det å gjøre forsøk i levende dyr.


og der kan man har jeg vært innom kilder der man kan spore at det er at dem her to s£ %eee sakene på en måte sammenfalles da, altså at man v£ altså de som er m£ mot vaksiner er også mot viviseksjon da.


%eee og det handler handler vel litt om %eee altså kom litt fra religiøst hold, %eee muligens sånn %eee utenfor liksom statskirkemiljø %eee der man da %eee både tenker på liksom kroppens både dyrekroppens og menneskekroppens på en måte integritet da.


%eee og det med å skulle %eee inokulere eller liksom tilføre %eee kroppen noe fremmed, rett og slett, %eee at det var det var unaturlig.


%eee og det samme er jo på en måte med med dyret som som også da blir en %eee en %eee en %eee altså det er jo natur, og natur er også noe vi tar vare på og ikke skal pine eller %eee gjøre vold på da.


%emm og det har jo akkurat den biten har jo blitt videreført i dyrerettighets£ mod£ mere ny£ nyere dyrerettighetsforkjemp£ %eee %eee altså i i dyrerettighetskamp.


%eee men kanskje da i mindre grad med et en religiøs innpakning da, %emm men jeg tror m£ vaksinemotstand %eee liksom fra dyrevernloven som kom i nittensyttifire og og det %eee rundt der er veldig mangefasettert.


%eee det er kobla på mange %emm ulike kunnskapsgrunnlag, verdensforståelser, forståelser av v£ helse, %eee kropp, hva som er naturlig og hva som er unaturlig, og det kan du spore til mange ulike %emm miljøer tror jeg %eee egentlig.


%eee og er egentli£ egentlig ikke noe sånn derre det er vanskelig å si noe sånn entydig om hva vaksinemotstand er og hva hva det inneholder.


%emm men det er helt klart det er jo at det viser fram at den selv om den m£ medisinvitenskapens logikk er rådende og har en en stor har stor makt på en måte da i i samfunnet så er det er det fortsatt andre forståelsesrammer som er er i spill i i da.


sånn at vitenskapen har ikke en sånn derre en£ %eee ensretta, totaliserende makt på å på kunnskap, for å si det sånn nei.


nei også er det jo så er det jo også sånn at %eee det er kapital knytta til %eee denne kunnskapsutviklinga, og jeg tenker på den her store %eee %foreign industrien %eee.


hva slags %emm hva slags rolle har det hatt, altså for utviklinger av vaksiner som kanskje ikke har blitt tatt i bruk %eee?


ebola %eee er jo et eksempel på %eee, %unint det kan brukes i hvert fall som et eksem£ eller et sånt litt tvilsomt eksempel på hvordan %eee den du kan snakke som om som om det farmasøytisk-industrielle komplekset har litt %eee ganske kraftig makt.


altså eb£ ebola er jo en sjukdom som spres via aper ja og f£ først og fremst knytta til Vest-Afrika %eee og har hatt noen utbrudd, og det det viruset har vært kjent siden nittensyttitallet.


nittensyttiseks er det første kjente %heh ja ja.


ok ja ja ja ja også ogs£ også blir det da utvikla %eee b£ man begynner å utvikle vaksiner mot dette her, også kommer de et stykke på vei sånn omkring nittennitti på nittennittitallet, gjør de ikke det?


%eee så vidt jeg vet så begynte dem å utvikle på nittenåttitallet, men det %eee det var det gikk veldig tregt, %eee lite penger som gikk inni det %eee og også at kapital spiller en rolle da %eee for utvikling av vaksine, og at det er liksom s£ s£ stor£ store industrielle aktører som er inne.


og hvis det da ikke lønner seg %eee til land som ikke er så kjøpesterke på en måte og utvikle vaksinen så så gjør man det heller ikke, så her har man jo sittet på %eee innsikt om ebolaviruset %eee og kanskje muligens også kunnet da ha utviklet effektive vaksiner uten at man har gjort det.


my£ mye tidligere %qqq og det %overlapping.


ja og det man ja altså nå ser vi med koronaen, der man på en måte snur seg om med en gang og er kl£ %eee klarer å slå alle rekorder på %eee vaksineutvikling, så er jo veldig veldig interessant ja.


det er vel bekymringsfullt dette med den derre globale %eee urettferdigheten i fordeling av av legemidler %eee skal jeg tenke meg, altså når hvis når %eee koronaviruset %eee har slår ut veldig hardt i %eee.


eller hvis vi %eee Lagos, Nigeria eller så så vi£ vil det ikke nødvendigvis være slik at %eee de har like s£ god tilgang på vaksine der som vi har i på Frogner i Oslo.


for det er jo noe med når når når er det en en epidemi slutter eller en pandemi slutter, altså sjukdommer man man kan %eee møte dem med vaksiner et sted, men %eee det dukker opp andre steder igjen og det har blitt mobilitet på en helt annen måte.


så når når avsluttes disse %overlapping?


%heh ja det er dette kretsløpet altså mellom %eee naturen og mennesket som jeg tror er v£ v£ det er veldig viktig.


altså altså man snakker jo om ko£ korona nå som e£ e£ an£ antagelig har en %eee forbindelse med flaggermus fordi at dis£ disse virusstammene ligner hverandre ganske mye, så man regner med at det er en sånn %unint som %eee et slektsledd som har gått igjen der men %eee.


og da kan mat£ har jeg fått har jeg hørt argumenter om at ja ja, det er vår utnyttelse av natu£ av de ville dyra som er skyld i disse i disse pandemiene.


men det kan jo ikke være tilfellet fordi at vi har jo omgitt oss med dyr helt siden %emm ja vi må tilbake ti tjuetusen år altså.


og det er liksom d£ den virkelig den første av de store revolusjonene i menneskehetens historie altså overgangen fra jeger- og sankersamfunn til %eee jordbrukssamfunn, da da skjer det noe, og da f£ da får vi tilg£ da da får vi både kontakt med husdyr, og da kommer pandemiene.


fordi %eee pandemiene følger følger husdyra, så hester og kuer og og sånt og hvis vi skulle unngått pandemier så måtte vi hoppe over det der s£ steget der.


og da kuv£ hvis vi da fortsatt hadde v£ vært jegere og sankere og %eee løpt rundt i skogen ett£ på jakt etter maurslukere og og elefanter så %eee ha£ hadde vi antagelig vært mye friskere.


ja, men man ser jo ebolaviruset ble er faktisk også koblet til flaggermusene %eee ja, vi nevnte aper i sted men det tror jeg det også har blitt knytta til flaggermusene, bare korriger det %heh.


men men man ser jo flere eksempler på at det har vært %eee virusutbrudd som følge av at man har %eee forstyrra naturlige habitater i i sånn type jungelområder og og sånne ting.


og det er jo blant annet disse apene som jeg har sett på da %eee der man %eee der importen og den enorme skalaen på importen av aper fra asiatiske land til Ind£ nei til Europa unde£ i forbindelse med poliovaksinen,


%eee j£ %eee var jo blant annet sørge£ s£ gjorde jo at naturlig habitat i apebestander i India døde ut d£ døde ut eller holdt på å dø ut.


%eee India måtte jo ved flere anledninger etablere embargo på på salg av aper da %eee a£ fra fra landet sitt eks£ for eksport av %eee aper.


%eee også t£ se på et senere tidspunkt, på nittitallet, så %eee så ble det jo oppdaga ebolavirus i aper fra Filippinene, og det var jo også veldig overraskende fordi man hadde jo allered£ aldri oppdaga %eee ebolaviruset på det asiatiske kontinentet, det tilhørte jo på en måte Afrika.


%eee også ble det da var det noen aper da som %eee blei importert til U_S_A\USA, også ble det oppdaga at dem var syk ved av en type %eee type ebolavariant da som ble kal£ senere ble kalt Ebola-Rest£ Reston, som %eee Reston er etter det stedet i U_S_A\USA der det ble oppdaga %emm.


og det her viste seg å ikke være så farlig for mennesker som som det ebolaviruset som man finner i %eee i Afrika, %eee og det har for øvrig også blitt laget en s£ laget en %eee laga en sånn Hollywood-blockbuster-film som heter The Outbreak %eee som ble ja i nittennittiseks eller noe sånn nittennittifem så kom den filmen, og det er basert på det utbruddet der.


med Dustin Hoffman ja og %eee noen andre sånn skikkelig store.


så så det altså så det her har jo det vært, altså man ser jo at man man forstyrrer altså det skjer noen forstyrrelser da så jeg jeg tenker til dels så er det jo kobla til det er jo nettopp kobla til naturen da %eee og jeg vil sånn evolusjonshistorisk sett så er det jo også veldig spennende.


jeg skulle jo nesten ønske jeg var evolusjons ja %eee biolog eller et eller annet %eee for å for å prøv£ prøve å forstå da hvordan hvor£ %eee ja hvordan de virusene tar form og hvorfor %eee det sprer seg på den måten det gjør da, %eee disse ukjente litt mer voldsomme virusene mhm\ja.


og det er jo en helt %eee altså det er jo en veldig veldig kontrast til den her tydelige historien med vaksinene både altså i Europa og Norge %eee hvor det er så s£ smått.


altså det har jo vært et samarbeid og kjennskap til kunnskapsutvikling selvfølgelig %mmm fra Norge til andre land %eee i medisin og folkemedisin og sånne, altså det det har jo vært mange de£ av den typ£.


men %eee det har likevel vært innafor et mye en mye mindre skala enn det vi har nå da %eee med den globale situasjonen og trusselen fra naturen som oppleves på en helt annen måte.


og dyra som kanskje da tar en sånn trussel %eee sånn trussel for mat kanskje mer enn som en mulighet til utvikle vaksiner.


man kan jo lure på hvorfor %qqq altså hvis vi hvis vi etablerer at det er en sammenheng mellom %eee globalisering og spredning av pandemi.


det er helt utvilsomt at det er det, altså hvis folk kan flytte seg fort fra et kontinent til et annet med jetfly eller dampbåt eller hva det nå er så %eee er det en effektiv måte å spre, ikke bare varer og k£ kultur, men også sykdommer.


men er det %eee likevel sånn at globalisering har aldri vært så kraftig som den har vært i de siste hundre åra, men samtidig så må vi tilbake til spanskesyken for å finne en en pandemi som er like omfattende som %eee k£ korona.


%eee hvorfor er det sånn at disse pandemiene ikke har vært så voldsomme?


vi har jo hatt k£ koronapandemier tidligere, altså andre typer, SARS og MERS, men de har de har jo ikke medført mer enn noen få tusen dødsfall.


%eee k£ korona er nå oppe i tre millioner, er det det?


%eee og det øker jo raskt så det er liksom den kraftigste siden spanskesyken spanskesyken påstås å ha tatt livet av mellom femti og hundre million mennesker.


%eee hvor£ hvorfor er det sånn at vi vi nå lever i en globalisert verden aldri før, men likevel har vi ikke hatt disse kjempepandemiene, hvorfor er det sånn?


det er et veldig godt spørsmål, veldig godt spørsmål ja og og litt sånn realitetsorientering også på en måte da, også fordi det er jo.


%emm jeg tenker %eee d£ det på nittitallet så og spesielt i en amerikansk kontekst så vokste jo fram liksom veldig det derre %emm, eller kanskje på åttitallet også, den liksom den tanken om en slags sånn der biologisk terror ikke sant biologisk krigføring som også er knytta til virus som på en måte forsterker hele det der med,


disse farlige virusene og disse d£ det fremmede utenfor og oss vi må beskytte oss her inne ikke sant, og %eee og %emm ja og isolere oss og alt det der da, så det er jo liksom %emm.


det er jo også jeg tenker vi må ikke g£ %eee havne i den fella %heh på en måte %eee i nå under korona heller, selv om det føles altså det har føltes litt sånn ut da at man er litt i en krig %eee på et vis.


%emm men det å anerkjenne at vi er så tett kobla på det som foregår langt der len£ langt der borte er jo er jo viktig.


%eee men heller det å kanskje å tenke på det som en slags sånn derre felles %eee sårbarhet da, der koronaen har vist hva som er mulig og forhåpentligvis worst-case-scenario på en måte.


%eee ja %eee og at det er noe vi må hvert fall tenke på %eee også framover ja.


det er jo rett og slett en %heh veldig fin oppsummering av nå har vi jo vært gjennom vaksinene no£ altså knytta til noen av sjukdommene i Norge som har vært %eee som har vært viktig og og tenkningen knytta til %eee både utviklingen av vaksinen og motstanden mot den.


men også den her overordna %eee hvordan griper det inn i frihet og måten å se mennesker som en del av naturen sammen med teknologien og politikken å gjøre da.


så jeg lurer på om vi rett og slett %eee si£ %eee holder ditt %eee dine siste ord i tankene %heh, også sier vi tusen takk for samtalen %eee Ole Georg Moseng og Tone Druglitrø.


yes mine damer og herrer velkommen skal dere være hit til Nasjonalbiblioteket.


mitt navn er Yousef Hadaoui og i dag skal vi kose oss skikkelig altså bror.


og hvis du ikke liker at jeg sier bror da er du på feil sted for i dag skal vi snakke om brorskap og brødre, rettere sagt brødrene Dal og med meg har jeg en jeg anser som min bror en bror fra en annen mor nemlig bror Tufte Johansen.


%eee det er veldig lange, ensformige dager som gjør at man når noen ringer fra Nasjonalbiblioteket så sier man ja.


jeg hadde sagt ja da òg ja ja %overlapping da hadde jeg sagt ja.


fordi Bård du var jo min første %eee første arbeidsgiver %overlapping.


%overlapping var den første som ga deg lønn.


ja i N_R_K\NRK ja for du hadde hatt sommerjobber og sånn.


jeg har gått med avisa og kjørt budbil og det.


og du tok meg %eee godt imot og inn under vingene dine og jeg føl£ følte en veldig trygghet i å jobbe med deg og jeg lærte veldig mye av å observere og se hvordan dere jobber du og Harald så det var dette var i totusenogti så jeg vet ikke om du husker noe fra det jeg men.


v£ selvfølgelig husker jeg jeg husker alt fra det der det er jo ikke så %heh ti år siden ja jeg jeg var en liten gutt på den tida så jeg husker ikke så mye.


nei det det var %eee det jeg husker da du kom inn første gang så var det jo du hadde med deg euntouragen ditt %eee Nasser og han var vel egypter var han ikke det.


egypter b£ så det var liksom det var gata.


og manageren min og den jødiske manageren som jeg hadde.


ja så %eee det er gøy at det er jødisk manager til en egypter og det følte jeg følte gata kom inn.


Urix på syre kom inn så det var veldig forfriskende og bra og det er bra det går bra med deg.


men det jeg også lurer på er %eee du var min første husker du din første arbeidsgiver eller din første jobb?


%qqq ja altså jeg %qqq jeg var jo liksom krongla meg inn i N_R_K\NRK med å å vinne en audition til et program som ikke ble noe av %eee så det ble aldri noe men da var det liksom da hadde jeg blitt litt lagt merke til.


men så fikk jeg siviltjeneste som hvis du er ung hvis du nekta militæret så fikk isteden for tolv måneder i militæret så fikk du atten måneder %eee siviltjeneste.


og da kunne du jobbe sånn Blindeforbundet %eee Blå Kors Røde Kors og så videre %eee men jeg fikk da i N_R_K\NRK og da begynte jeg faktisk i barne- og ungdomsavdelingen som Brødrene Dal ble spi£ spilt inn til barn og barneavdelingen var det vel kanskje det ble spilt inn i.


%mmm fordi Bård jeg har med et lite klipp her som jeg har lyst til å vise deg.


%overlapping det er det trur jeg altså, jeg mener bestemt det er det.


så vi kan jo ta en titt på det så får vi se.


og der ser du ser jo %eee det er %eee et sted du ser inn i kamera òg og så akk£ du liksom du må driver og holder på i bakgrunnen der.


det det jeg husker fra det opptaket det var veldig stort å være med på jeg var da det da det var sånn man trengte prod.asser ikke sant %eee løpegutter så da var det sånn å du får på deg noe kostyme også men da husker jeg at Trond Kirkvaag er jo han han var jo et fantastisk morsomt menneske funny %foreign ikke sant og så skulle jo Kjell-Magne Bondevik komme på som dere så på den scenen.


og da dette her var da fireognitti\nittifire så mobiltelefoner var jo liksom ja du vet kjempestore svære men da var det mobiltelefon på settet og så tok Trond Kirkvaag og ringt£ gikk rundt hjørnet med mobiltelefonen og så lata han som han var Kjell-Magne Bondevik til produsentene på settet.


og da var han sånn %eee det er Kjell-Magne her klarer ikke jeg å etterligne han så godt da jeg sitter i limousinen min nå %eee jeg trenger noe %eee jeg trenger noe kaldt å drikke ja hva skal du ha nei jeg kunne godt tenkt meg champagne og holdt han på og hva skulle ha og han hadde %unint kjøpe røyk til han og og alle trodde at det var han.


og kje£ Kjell-Magne Bondevik om han skal ha røyk og det ble det oppstyret, så da husker jeg jeg var sånn %unint fader for en kul type det overskuddet og den lekenheten og så flink til å parodiere da.


så da dermed så kjenner jeg de %eee det er jo det er jo nostalgisk først og fremst dette her da å se %eee Brødrene Dal for det var jo noe man li£ var veldig fan av når man var veldig ung gutt, men derfor har jeg litt bakgrunnsinfo fra settet òg.


%mmm fordi %eee ba£ bare for å nevne det %eee Brødrene Dal det er jo et K_L_M\KLM eller de tre gutta Kirkvaag %eee Lystad og Lars Mjøen og første serien var jo Brødrene Dal og professor Drøvels hemmelighet og det var i nittensyttini og da var du elleve.


ti år var du ti år og og så kom %eee Brødrene Dal og spektralsteinene i nittenåttito og %eee Brødrene Dal og legenden om Atlantis i nittennittifire og til sist i totusenogfem Brødrene Dal og Karl den tolvte gamasjer.


ja det var sånn i tydeligvis idé totusenogfem nittennullfem Norge Sverige.


fordi %eee det det jeg lurte på Bård hva hva er ditt %eee personlige forhold til Brødrene Dal?


%qqq mitt p£ %eee de da den første serien de to første da var jeg ti og tretten år så var det vel ingenting jeg gleda meg mer til å se på tv.


altså første da jeg var ti år da var det bare vente på det og da var det jo %eee som du vet det var jo liksom en ørken.


det var for eksempel ikke barne-tv på mandager for det måtte ikke bli for mye tv bestem£ bestemte N_R_K\NRK.


så det var bare den halvtimen da tirsdag, onsdag, torsdag, fredag, lørdag.


så når det kom så var det %eee så jeg føler at det er vel ingen komikere nesten som hars£ som har hatt så mye forventningspress som den andre serien for vi satt sånn å fulgte men vi var veldig velvillig publikum da.


%eee det er veldig mye ordspill der ikke sant %eee som gjorde at du gradvis skjønte det og du måtte b£ få forklart %eee %eee Gaus, Roms og Brumund Dal Brumunddal det er noe det er noe som heter g£ Gausdal også fant vi ut og det var jo faktisk det går opp dette her så det var veldig sånn %eee.


det er litt sånn morsomt at du at du skjønte det fordi for meg da som jeg har også vok£ vokst opp med Brødrene Dal, Gaus, Roms og og og Brumund Dal.


jeg skj£ jeg skjønte jo ikke det før før egentlig nå nylig at det var at det var liksom.


men var det ikke sånn nettopp å være %eee liksom ung gutt og ung jente at du du kunne sitte og så se de padler i båten Elvegris sånn så sier faren din det det var for noe som heter Tigris var en annen båt så derfor kalte de den Elvegris %heh da lo dere liksom for du var så keen på at det skulle være gøy.


ja men ikke sant faren min tenkte jo ikke det han hørte bare gris ikke sant og da tenkte han at det er haram det er der %overlapping.


de er gærne ja det nå er de på vei inn i helvete og den den pakka der da så så %eee fordi %mmm %eee som i motsetning til for eksempel Fleksnes da %eee og Karl og Co altså Mot i brøstet som har vært %eee innvandrernes store favoritt.


jeg tror det er på grunn av han Nils Vogt eller han Karl da som skriker og hoier og %overlapping.


ja sinna og liksom %eee sier ifra da ja og det på en veldig sånn hissig aggressiv måte og det det traff en nerve.


så det er derfor liksom det er der flerkulturelle får sinnet sitt fra s£ det er Karl og Co liksom de bare eksploderer liksom.


det er der dem %overlapping forbilder gode forbilder så.


nei men %eee men %eee du men du du var jo da du var jo for ung til å se de første?


så så det var %eee vi jeg har noen klipp som jeg skulle vise deg som virkelig satte en støkk i meg da %eee men men før vi går dit så %eee så har jeg lyst til å vise deg en video til.


det er jo en syretripp det greiene her da hvis når du ser det nå i dag så tenker jeg jo bare de gutta her har jo gått på noe %eee det har vært noe %foreign inni bildet her.


men du du den er jo den scenen sånn rent sånn humorfaglig så er den jo bygd opp for et ungt publikum litt rart for det du skjønner jo ikke bæret før helt på slutten av scenen når han kommer med det engelsksyke som jo er et det er en sj£ gammel sjømannsykdom som jo man heller ikke de skjønner da.


så det er veldig den er ganske rart bygget opp.


Trond spiller jo veldig bra der da og es£ så %eee nei jeg hu£ jeg husker den den scenen ja som som rar.


ja fordi be£ beskrivelsen på karakterene her da %eee hvis jeg kan bare lese opp en sånn redigert %eee beskrivelse det er for Gaus skulle egentlig vært med på Amundsens syd %eee sydpolekspedisjon i nittenelleve hadde det ikke vært for at han ikke var født ennå, oppfant tomannsteltet og benyttet feriene til brevandring og smalvandring i Jotunheimen.


Roms er den i landet som har kommet lengst inn i Sognefjorden og granskauen, har ullmedalje i saueklipp, snakker mange språk, blant annet flytende salmiakk.


Brumund %heh Brumund holder sammen med Fantomet verdensrekorden i å holde pusten under vann, er også vegg-til-veggetarianer.


%heh jo men det det det er jo altså du må bestemme deg %eee.


jeg kj£ husker det liksom det er det er i den stilen så hvis du er hvis det hadde vært sånn om å gjøre å ikke le konkurranse etterhvert så blir du sur eller så begynner du å le %eee men.


så så hu£ humoren deres var på en måte det skal de ha at %eee %eee det det går jo tregt fordi det er for gammalt da ikke sant som den scenen vi så her men det er ganske tettpakka med vitser hele tida.


det er ordspill og det er visuelle vitser og det er fysiske vitser.


det er liksom hver eneste situasjon var fylt %eee vil du ha vann jeg sa tann ikke sant skjønner du %overlapping alt alt er en stol %eee og så videre.


men tror du at de har det altså som %eee slik jeg har fortsatt altså er det£ dette er jo veldig inspirert av %eee britisk humor som Monty Python %eee blant annet.


%eee har du blitt inspirert av de gutta her?


ja jeg hørte faktisk at de de var litt inspirert av av de derre Beatles-filmene også.


at det var den der Beatles-filmen var sånn %eee crazy %unint lyder og %unint liksom f£ bånn %eee rukkel og rakkel tut og kjør liksom og ordspill og så bl£ selvfølgelig %emm med %eee med Monty Python også som man kan se spor av da.


og Benny Hill òg men den derre løpinga inn og ut.


ja litt den %eee %overlapping den farta, fordi hva var det de kom fra?


de før det så var det jo %eee mere teateraktig mere alvor og mere liksom %mmm lenger ting så dette her var jo veldig %unint lett og tullete og flippete da i forhold til det alvorlige.


og så vet jeg ikke om %mmm om det %eee det er jo ikke alt alt er jo ikke en motreaksjon det er jo bare forskjellig spor men jeg opplevde at de var de første i alle fall jeg så som dette er jo veldig skriptet altså dette er skreven humor.


du f£ du føler ikke at det er noe improvisasjon her %eee det er ordspill og vendinger som er det er nøye skrevet da.


så veldig inspirasjon %eee har det nok ikke vært bortsett at liksom %mmm at du ser at her er det skrevet her er det tett med vitser her går det an å fyl£ det går an å fylle på med morsomheter u£ uavhengig av om man skal gå for ordspill eller andre typer morsomheter da så.


men ser du noen likhetstrekk som dere har som du har gjort da på en måte?


og det er litt artig for Trond Kirkvaag vi var jo i samme gangen Harald og jeg %eee og vi %unint Lystad og Mjøen jobba ikke der men Trond hadde jo fast jobb der i N_R_K\NRK så han satt på kontor liksom %mmm.


så når vi liksom var helt liksom i starten med noe litt sånn Lillelørdag-aktig så så så sa vi sånn kan vi ikke spør£ spørre Trond du kan vi ikke liksom hva om vi %eee vi lurer så på hva som funker og ikke kan vi ikke møtes og diskutere litt humor og vise klipp hva som funker og ikke funker og liksom sånn liten gruppe liksom.


og da sa han bare nei enten så funker det, eller så funker det ikke.


ok det var %heh det var ikke noe å hente der.


da skjønte vi ok han han er ikke sånn type analytisk.


få en parykk få et manus og så kjører vi på.


fordi %eee %qqq en annen fyr da som du ikke ser her er Tom Mathisen.


han har også en viktig %eee rolle her føler jeg da %overlapping.


ja med a£ cliffhangerens konge liksom %eee med den %foreign hans og %eee og jeg tenkte %eee han er jo bølergutt %eee Tom Mathisen.


så jeg kjenner jo han litt fra før av litt sånn snikskryt.


nei jeg har også bare truffet han sånn profesjonelt da han har vært gjest i studio og litt sånn.


ikke noe jobba ikke jobba med han nei jeg fo£ forunderlig type for han er altså så utrol£ Tom Mathisen er er jo så utrolig morsom, men så virker det som han er han er bare alltid helt lik %heh.


sånn som jeg husker det og det det så jeg gjennom og da ser du jo i starten så har han bare sånn hva skjer med Brødrene Dal er det slutt eller kanskje ikke slutt eller kanskje nesten slutt se neste episode som var sånn bare sjang£ men men etterhvert så gleda jo seg alle til den slutten.


så etterhvert så fikk han jo mer og mer plass og det ble jo et forventningspress på at den %eee hva er det han skal si for noe morsomt nå og.


og det er ikke ofte i sånn voiceover-stemme at folk bare venter på voiceoveren.


og det er vel sånn som skjer med humor at de så vel ikke det komme, så de første manusa var bare sånn er det slutt er det snutt %heh og så etterhvert så var det enda flere vitser der også da.


men det er ganske men det er ganske jeg følte de var ganske heldige fordi det er ga£ alltid det vet jo du òg å lage en sketsj lage noe med en morsom slutt det er dritvanskelig.


så dette her var en gavepakke for dem fordi de visste at ok så har vi han ko-ko-mannen der som kommer og gjør at folk ler det siste de gjør er å ler og så kommer rulleteksten.


for folk husker jo v£ stort sett det første og det siste en ser nesten så.


ja vi gå går ut med smil så er mye gjort da, så det var de heldige med.


%mmm %eee Bård %eee det jeg også lurte på med her %emm fordi vi snakker om det var noen likhetstrekk fordi de£ dere har jo på så hatt en serie som %eee Tre brødre som ikke var brødre %eee og ut£ Ut i vår hage og sånn.


%eee det er jo det er jo noen likhetstrekk %eee her.


det %eee hvis hvis det er noe %eee det er vanskelig for meg å si men det som er likhetsstrekk det er jo selvfølgelig vi er tre gutter og som Atle og Harald og jeg men %eee den den det likhetstrekket med at liksom du ser at %eee K_L_M\KLM de jobba med manuset.


det var tettpakka med vendinger og overraskelser og og litt syrete og det prøvde jo vi å legge lista veldig høyt da og gå noen runder til og prøve å liksom.


så var vel de mere surrealister enn det vi var da er også de %eee det er Monty Python-stilen hvor det plutselig.


%mmm nå skal jeg %eee straks vise et klipp som %eee som virkelig satt en støkk i meg %eee fordi det jeg også vil frem til her er at jeg jeg så jo Brødrene Dal første gang ja sånn rundt %eee tror jeg var sånn ti elleve år.


%eee synes det var gøy og skjønte ikke alt som ble sagt og jeg hadde på en måte ikke muligheten til å spørre far da du pappa hva er det han hva er det de mener for noe her for han syns han syns ikke det her var noe særlig i det hele tatt %eee.


og det er jo litt på grunn av sånn type ordspill og og sånn da som %eee hvis du ikke %eee fått med deg det så så sliter du på en måte med med resten og bare f£.


det er veldig det er veldig sånn masse referanser her sånn norske referanser så du blir bare irritert når du.


%heh og bare og den stemmen til Tom Mathisen hvis du ikke forstår helt hva han sier og %unint jævlig mye mas jævlig mye mas.


men %eee jeg har lyst som sagt å vise et klipp %eee først og så kan vi prate litt rundt det etterpå.


altså det siste altså det det sitter fortsatt i meg akkurat %overlapping.


sku£ er det øynene de øynene som er skumlest eller?


yes og bare snakke om spøkelser også avslutte med de øya der, altså jeg sov ikke %eee aleine jeg på flere uker.


altså er dette inna£ også kunne det her vært vist som barne-tv i dag?


ja men jeg husker faktisk at jeg viste det også til sønnen min når han var ung og jeg husker at det var noen perioder der hvor det var veldig stille mens han så på.


jeg skjønte oi dette syns han jo faktisk er skummelt ha£ og da var det akkurat som han var mere opptatt av hva som skulle skje enn humoren da fordi hvis du er så redd så ler du jo ikke.


mhm\ja da blir du du frys£ altså du blir helt.


men du ser jo at de prøver å eller det vet jeg ikke om de gjør bevisst men de spiller jo generelt litt sånn barneteater, altså de prøver ikke spille ordentlig gjennom hele serien.


jeg vet ikke om det er en sånn om det var en flipp òg med %eee det var så mye ordentlig skuespillere på tv at det var liksom amatørenes da men de prøver å lette det litt med %overlapping og hun kommer ut døren hvor skal vi legge fellen da hm vet ikke altså sånne ting, men det var nok fordi at de kanskje visste at det var litt skummelt da.


mhm\ja for du har jo den altså den bakgrunnsmusikken og hele den %eee liksom %eee.


ja det var det nei men d£ du altså det det det var jo mye mer større toleranse for å skremme barn før.


%heh ja det var det Pompel og Pilt altså det er jo %foreign shit å se på.


jo jeg tror ikke man tok hensyn til %eee barn på samme måte.


vi tok hensyn til de voksne klaga på at det var banning eller den gjør narr av prester men ikke at barn ikke sov.


nei det de får vente til de blir voksne kan de begynne å klage da.


tror du det kunne funka i dag og vise det her til barna i dag uten å få en klagestorm?


nei kanskje ikke den s£ jeg v£ jeg v£ jeg vet ikke jeg kje£ jeg kje£ er ikke kjent det er så lenge siden jeg var sivilarbeider i barneavdelingen så jeg %eee jeg vet ikke men den litt litt for skummel var den nok ja.


mhm\ja %eee jeg har ett klipp til %eee som jeg har lyst til å vise %eee og det er fra %eee fra den Legenden om Atlantis.


barn i %unint Mikkel rev satt og skrev jeg skjønner det.


det det er jo %eee humor på bekostning av minoriteter.


%overlapping jeg bare tuller men jeg må først før vi går videre det som gjennom hele serien nå det må skryte var sånn gamle N_R_K\NRK med et kjempestort kostymelager og rekvisitør altså det er et rekvisittbonanza gjennom de episodene med rigg og kostymer.


og jeg tror liksom hele kostymeavdelinga i N_R_K\NRK er liksom tror må være bygd opp av K_L_M\KLM rett og slett ja det er helt fantastisk.


ja nei altså over på hva som er greit og ikke greit lenger nå så er det jo.


men tror du noen same på den tiden reagerte på det?


nei og jeg tror altså sånn som %eee litt den tida vi lever i i dag %eee altså %eee dem har jo dem har jo gjort humor på bekostning av f£ andre minoriteter og som blant annet %eee indianere, Ali Babu og kinesere og den pakka der.


her har du kanskje det du og Harald har jo også tulla litt med med minoriteter.


jeg elsket jo den det handler om respekt og og Jølsrud se på meg Jølsrud når jeg snak£.


altså hadde det vært innafor i dag tenker du?


tenker du på den eller det vi gjorde da?


nei jeg har jeg har en følelse av at vi ikke hadde skrevet den sketsjen sånn nå.


jeg trur iallfall hatt mer %foreign liksom og lurt på hva var det vi ville %eee så.


men trur du at det er fordi folk er mere hårsåre i dag eller er det mere sånn at folk tåler litt mindre tenker du?


ja jeg tror kanskje at vi har blitt redd for at liksom når du går inn på et touchy så det er mere touchy nå så folk har blitt seerne hadde blitt sånn hva er det dere vil med dette her.


men men de de kjørte jo gjennomgående bare t£ bare fordommer og ordspill og samesi£ var samesisk£.


jeg tror ikke noen samer blir sure av det altså.


nei men lapp la£ men det er jo bare sånn lapp er ikke det skjell£ er ikke det skal du ikke si.


ikke sant så er det bare sånn da sier man ikke det da dermed hadde du ikke gjort det.


da hadde man jo kanskje funnet på noe annet gøy da.


%mmm fordi nå det har vi det har jo vært noen runder nå de siste åra da som for eksempel med %eee Nissene over skog og hei %qqq og på grunn av den Ernst Øyvind-karakteren til Espen Eckbo og sånn da som på en måte var dritfet da og ingen som klagde da og så er det liksom gått ti år da og så har det bare dukka opp på skjermen igjen og så er folk på han.


%eee hva hva tenker du kan være g£ %eee hva vær£ hva er greia der liksom jeg?


nei det er så %eee det er jo en det er jo en litt sånn minefelt føler jeg %eee.


de har ikke rett alltid heller de som klager og det bør være %eee overalt enten det er kristne eller det er F_R_P-velgere\FrP-velgere eller det er muslimer eller funksjonshemma.


de har ikke alltid rett, men du må l£ man må liksom lytte.


man må ta det inn, og når du først begynner å ta det inn så %eee automatisk så be£ begrenser det handlingsrommet.


så så du tenker at du ville vært mer begrensa i dag hvis du skulle gjort sånn type Åpen post eller altså sånn %overlapping sånn %foreign og den.


ja ja ja nå gjorde jo ikke vi noe %unint var noe kanskje noe sj£ litt vi var litt sånn som deg face.


du jeg kje£ altså Bård helt seriøst jeg syns det det er faktisk noe av det morsomste jeg har sett på tv på norsk tv og Åpen post når dere holdt på der så så %eee for meg da jeg je£ jeg føler at det er mye sånn %eee secondhand krenking da.


det er mange nordmenns %eee etniske nordmenn som krenkes ovenfor sånne som meg da %eee det %heh det er jo sånn som kan være.


vi trenger ikke hjelp til akkurat den biten der.


nei så jeg føler at det %eee det %eee det det det det b£ det han den som har sagt det smarteste om det er ri£ Ricky Gervais som er sånn ok du blir sur og klag og så er det opp til komikeren tåler du den dritten og hvis ikke du tåler det så må du være snillere eller være mer omtenksom for alt er jo lov i utgangspunktet.


%eee men du har ikke lyst til å spille på de enkleste fordommene da uten at det er en annen innpakning eller uten at du har noe mer du vil si da.


du har jo vært i en storm type type storm som jeg også havna i.


du %eee var jo en kyllingmann og jeg hadde med ulv %eee i studio så vi har på en måte %eee vært igjennnom.


ja og det og det husker jeg at da det %eee da stormen var som verst da så husker jeg at jeg møtte deg nede for vi skulle ha Nytt på nytt jeg skulle være med på der også da sa jo du du bare ja Yousef bare ta det helt med ro liksom.


%eee når det går litt tid så så glemmer folk og eller folk kanskje ser på det på en litt annen måte da.


%eee tenker du det samme sånn som jeg da du gjorde kyllingstuntet så var jo det var ikke det et helvete for deg?


jo jo jeg fikk jo mye ros også men på et eller annet si jeg tror jeg jeg er ikke så veldig opptatt av det der ettermælet og folk tror og misforstår for jeg husker at etter det kyllingstuntet så fikk jeg li£ fikk jeg veldig mye kritikk og så begynte det å snu litt for folk skjønte satiren.


så tenkte jeg sånn ok nå har det kommet rett vei her for det var Jan Kjærstad var ute og forsvarte meg og veldig sånn nei det kom ut hva jeg ville og så åpner jeg lørdagskryssordet på faren min hadde lørdagskryssordet han løser kryssordet i V_G\VG så var det bilde av meg og så begynte han å løse kryssordet og så kom det sånn bilde av meg dummet seg loddrett ut på altså det var et eller annet sånn fæl tekst nedover.


så da også på en på en eller annen måte så vi vi tramper jo og velter glass %eee og noen bommer og treffer.


vi kan ikke være så opptatt av hvordan det ko£ hvordan det kommer ut ettermælet ditt egentlig.


sånn at det har jeg ikke vært så innmari opptatt av å liksom forsvare noe av det vi har gjort egentlig og derfor har jeg vært sånn %eee viss noen reagerer veldig på det ta det ta det bort hvis dere vil N_R_K\NRK hvis noen reagerer på at vi har kledd oss ut feil eller et eller annet.


altså vi er da bare noen karer som %eee har prøvd å lage humor liksom og pushe noen grenser og ha det gøy og finne på noe som ikke har blitt funnet på før og så når det går skreis så jaja så f£ gå£ gjør det det.


men %eee men derfor d£ men du kan jo si at hvis vi trekker det dagens %eee klima da inn i den verdenen der så så kunne jo på en måte dagens klima gjort den den litt bedre for du hadde ikke spilt på de altså lappemarkedet.


du måtte liksom gått en runde ok vi kan ikke ta de der nederste vi kan ikke ta en kineser som ikke kan prate riktig liksom.


så det at man får litt motstand og må tenke seg om og %mm %unint kan være bra.


jeg jeg jeg f£ skulle se gjennom noen greier og det v£ fordomsfulle greier der sånn og der ble den scenen hvor kineseren ikke kan si R %unint og tenker at så tenker jeg at ja det der rart at det gikk gjennom på den tida.


men da er det en telefonsamtale hvor en jente ringer og forteller at %unint er der og så kommer faren for å slå henne i bakgrunnen.


det også var på tv et barn som blir slått av faren sin %heh så det var veldig mye som passerte da.


så i dag har vi jo %eee men er det til det bedre eller til det verre tenker du?


altså det at vi på en måte har blitt litt sånn %eee for jeg føler jo også at jeg må tenke veldig mye over %eee hva jeg gjør.


fordi jeg jeg har jo en karakter en sånn nigeriansk karakter som er sånn %foreign men ja og jeg kunne jo ikke je£ jeg fikk jo da jeg spurte om jeg kunne liksom gjøre meg mørkere da så ble jo det et problem og det er et problem som jeg aldri har på en måte jeg har bare tenkt.


altså jeg tror ikke det %eee problemet ense£ eneste problemet jeg s£ et av problemene jeg i hvert fall ser nå er at det er en del komikere som er veldig flinke men som er litt tynnhuda og redd for kritikk.


la oss si for eksempel Herman Flesvik jeg vet han er ikke noe glad i kritikk og når han skal skrive nå så trur jeg han er ganske livredd for han er så svær ikke sant.


Robert Stoltenberg som du også kjenner er jo livredd så det det så det er jo det de som klar£ de som blir så sinte de har faktisk litt makt over noen da men ikke over oss.


så tusen hjertelig takk Bård for at du kom.


%eee jeg ønsker deg lykke til videre og du skal jo sikkert ut og fiske litt og kose deg så så har du noen spesielle steder du drar til da?


jeg begynner i lavlandet der %eee der vinteren har sluppet taket først Østfold, så beveger jeg meg oppover Hemsedal og oppover til Finnmark.


hei alle saman og herregud det er %unint.


det her er første arrangementet vårt på nesten eit år.


vi går liksom rundt med litt sånn sommarfuglar i magen og kordan\korleis var det vi gjorde det her igjen og sånn, men når vi ser alle dokker så blir man\ein berre heilt sånn ustyrteleg glad.


%eee så det er en stor dag på mange vis %ttt.


i år så ville Gunvor Hofmo fylt hundre år.


ja må seie det no fekk eg beskjed av teknikaren min om å seie velkommen til dokker som følger med på straumen der heime.


gløymde det selvfølgelig\sjølvsagt blei så opptatt av dokker som var her, men det er mange som følger oss fortsatt\framleis heime som ikkje kunne komme hit i dag.


men i år så ville Gunvor Hofmo fylt hundre år.


ho er ein diktar som har satt sine heilt sånn særeigne spor i %eee norsk litteratur og vi kjenner kanskje særleg godt til dikta hennar om etterkrigstida eller om kri£ krigsårene og om forholdet til kjærasten Ruth Maier.


om tida på Gaustad og den heilt sånn unike og sterke måta som ho skildra sorg og ensomhet\einsemd som rykka oss ut av det vante og kvardagslege.


samtidig så er det sider ved Hofmos dikting som kanskje ikkje er like godt kjent for dei aller fleste av oss som når ho skriv om om Oslo om verdskonfliktar og om %eee forholdet sitt til dyra og naturen %eee og om verkelegheita og fellesskapet som prega så masse av diktingane.


og i haust så forsøker vi her på Nasjonalbiblioteket å finne litt sånn nye og og kanskje meir ukjente inngangar og lesingar til %eee Hofmos forfattarskap.


og i utstillinga Ja er det kortaste ordet i verda som opner i dag viss dokker ikkje har vore å sett den enno så anbefaler eg ein tur no etter arrangementet eller så står den her heilt fram til desember så det er mange moglegheiter.


der dannar sju ganske ulike dikt inngangar og lesingar til Hofmos univers.


og gjennom eit ganske stort arrangementsprogram gjennom hausten videoreportasjar og anna formidling så ser vi vidare på spor ho har etterlate seg i litteraturen og i samfunnet.


og først ut i kveld så skal vi snakke om Hofmo og musikken.


Hofmos dikting har vore ein sånn stor kreativ inspirasjon både for kunstnarar og musikarar opp gjennom åra, blant andre artistane vi har her i dag Susanna Wallumrød og Tuva Syvertsen som begge har tonesett dikt av Hofmo.


dei skal møte %eee Kaja Schjerven Mollerin som er forfattar og litteraturkritikar og fagansvarleg for den utstillinga dokker kan sjå her til samtale, men først Tuva Syvertsen vær så god.


%emm ja det var nesten litt fristende å bare bli i musikken nå, men det blir kanskje også litt rart %heh siden vi først sitter her.


%eee tusen takk for en fantastisk fin %eee fremføring Tuva %eee takk for introduksjonen Eline.


%eee i en liten prosatekst i diktsamlingen med den lysende tittelen Gjest på jorden skriver en femti år gammel Gunvor Hofmo kanskje hører jeg en spinkel tone ennå fra det lyse værelse med fiolinen og gitaren liggende som skumringsløfter.


den som har lest Hofmo vet at forfatterskapet er fullt av musikk.


e£ jeg tenker ikke bare på musikaliteten i språket %eee altså den særegne klangen av språklige nydanninger.


tenk bare på et ord som skumringsløfter.


jeg tenker på alle instrumentene som dukker opp i diktene hennes %emm og hvor glad hun var i ord som sang, tone, melodi, musikk.


her er salmesang og Schuberts lieder og en liten pike som synger så du vesle spire ung.


her er den ensomme som hører en ensom tone over de skumrende fjell.


her er den tenksomme som sier ta fra natten sorgen slik spillemannen tar fra gud musikk.


her er skikkelsen hun kaller kollektivmennesket som slutter seg til andre et fellesskap under røde flagg og synger opp alle jordens bundne trell.


og her er den oppvåknede som innser at alt du har glemt stiger opp i deg som dypets musikk.


ikke så rart kanskje at Hofmo skulle bli omfavnet ikke minst av musikere.


%eee og jeg har lyst til å starte denne samtalen med å spørre dere litt om hva som var deres første møte med Hofmo.


nei jeg hus£ jeg tenkte på det %eee før jeg kom hit at jeg jeg jeg husker faktisk ikke akkurat hvem som introduserte meg for Hofmo %eee sine dikt %emm, men jeg husker at og jeg vet ikke egentlig om det var dikta fø£ først eller om det var historien hennes da som som gjorde at jeg leste dikta etterpå.


men jeg men jeg husker at det gjorde enormt %eee inntrykk på meg %eee %emm da jeg først gjorde det.


også jeg må jo være ærlig og si at det som i utgangspunktet gjorde at jeg ble i£ ble så interessert i Hofmo var jo egentlig det at hun at jeg følte et visst slektskap der %eee på den måten at jeg vi£ jeg viste jeg fikk med meg at hun at hun hadde levd lesbisk.


og og %eee og denne historien med Ruth Meier og jeg leste Ruth Meiers dagbok og sånn og det var på en måte det var på en måte min inngang da at jeg.


altså du leste dagbøkene faktisk før diktene?


ja eller det var litt sånn samtidig m£ eller altså da jeg først oppdaget det så ble jeg så %eee fascinert av historien.


og så %eee ja så er det noe med at det er ikke så mange s£ jeg let£ jeg var i %unint det her var tidlig tjueårene da at jeg oppdaget Hofmo og jeg l£ l£ var jo veldig sånn på søken etter etter forbilder og jeg ville gjerne skrive selv.


og d£ da jeg oppdaget Hofmo så så eskalerte på en måte de£ den lysten til å skrive da %eee og s£ og samtidig selvfølgelig.


var du allerede i gang med egen skriving eller?


ja jeg var jo det men %eee men %eee men jeg innså jo det ganske fort at det var det var jo ikke det var jo ikke bra det var ikke bra %heh.


%eee nei men det er noe med det %eee det derre med å det med forbilder er %eee utrolig viktig og %mmm %mmm.


og jeg ble jeg bla£ egentlig så ble jeg ganske jeg ble ganske forbanna for at ingen hadde introdusert meg for for diktene hennes tidligere da for je£ ei£ jeg kan ikke huske på noe tidspunkt i løpet av skolegangen og sånt at d£ at det kom opp så nei jeg var %eee syntes det var rart %heh.


ja apropos skolen så var det der jeg hørte om Hofmo og leste Hofmo for første gang.


å ja dere gikk ikke på samme skole altså.


nei vi gjorde ikke det %heh %eee så det husker jeg fra ungdomsskolen %eee at det var en del av pensum og.


altså sånn enkeltdikt %emm i antologier sånne ting?


jeg skal ikke e£ si helt for sikkert %eee hvilket dikt det var, men jeg tror kanskje det var Fra en annen virkelighet %emm som gjorde veldig sterkt inntrykk på meg å lese det %eee.


noe utover det lærte vi jo ikke sånn veldig mye om altså jeg er jo helt enig i at det er jo hennes diktning og rolle og %eee historie og alt er jo vært underkommunisert kan man jo si %emm.


ja så er det vel også vil jeg uten at jeg nå husker ikke jeg hvilket årstall du er født i men jeg går ut ifra at du da gikk på ungdomsskolen på et tidspunkt nesten ingen visste noe om Gunvor Hofmos historie altså det %mmm visste eller hennes mer sånn biografiske historie da.


%eee den ble jo mer kjent i og med utgivelsen av Jan Erik Volds Mørkets sangerske og etter hvert også med dagbøkene til Ruth Maier sånn at det har jo vært et liv som har vært ja %eee mange e£ som få har visst noe særlig om.


%eee etter jeg var ferdig på på musikklinja så begynte jeg å jobbe i en bokhandel %eee og da %eee.


jeg regner med det var Gyldendal siden det er %eee har vært Hofmo sitt forlag hele veien %eee ga ut en liten %overlapping ja ikke sant ja.


ja hun ble jo refusert på Aschehoug ja med sin debutsamling så flaks for Gyldendal %heh.


%eee da husker jeg de %eee sendte ut en %eee bok som heter %eee Jeg glemmer ingen som var %eee.


altså jeg vil anta det bare var noen få av diktene %eee så da da fikk jeg liksom da fikk jeg den i %heh i fleisen igjen %heh.


det bare å ja det var jo det var jo det her.


%eee så da begynte jeg å å lese litt %eee mer Hofmo igjen og så forsvant det for meg.


ja så hun har ikke f£ fulgt dere sånn hele veien men sånn %mmm.


nei det har vært litt sånn av og på siden e£ jeg antar at det var fordi jeg var ung når jeg først leste det, men det har hele veien gjort veldig sterkt inntrykk på meg %emm.


hvis dere skulle prøve å det£ sånne ting er det jo ofte vanskelig å si eller forklare fordi ofte er det jo bare en følelse når noe treffer en som virker veldig sterkt igjen, men hvis dere skulle prøve å kretse inn hva er det ved Hofmos diktning som som %mmm gjør at det treffer dere eller som %mmm.


at det har betydd noe for dere eller at der og da men også sånn i ettertida da.


dere har jo etter hvert hatt med hatt henne med dere i noen år.


ja nei det er jo ja det er selvfølgelig vanskelig å sette ord på det, men det er jeg vet ikke jeg tror jeg kan snakke for oss begge egentlig %eee når jeg sier at at det med altså det med lidelse er ganske sånn s£ s£ sentralt.


det er jo noe du har jobbet veldig mye med i dine egne tekster òg %emm.


og noe jeg vet ikke for meg handler det nok mye om det der med at at noe s£ det å kunne det å kunne s£ lage noe så vakkert ut av ut av det som er så f£ forferdelig vanskelig i livet da %eee.


det er på en måte %eee det ja det %eee det det var hennes måte å overleve på vil jeg anta og det er det kan jeg kjenne meg veldig igjen i da.


og og det er liksom det som hvis jeg skal s£ s£ se litt stort på det så er det egen£ faktisk det som treffer meg mest at det er at %emm %heh ja at det er en slags sånn derre det er ov£ det er ov£ det er overlevelse på en måte.


er den som føles av gjenkjennelse òg eller altså mer sånn eksistensielt altså?


og så er det jeg vet ikke det d£ jeg da jeg %eee var yngre så ble jeg veld£ jeg leste mye sånn ja sånn folkediktning da jeg liksom var veldig opptatt av liksom %eee gamle tradisjonstekster også stevetekster og sånne ting som,


som %eee stiller ga£ ganske strenge krav til symmetri og sånt så det, så også da jeg leste Hofmo så ble jeg også veldig %mmm %eee ja veldig satt ut av hvor hvor hvor fritt det var på en måte.


og %eee det var det var noe det ligna ikke på noe jeg hadde lest før da i det i det hele tatt.


jeg vet ikke om jeg har noe me£ mer fornuftig å si akkurat nå %heh.


%eee ja jeg tenker at det herre veldig direkte språket %eee hennes om sånne tunge temaer da som liksom sorg og ensomhet og og død men også overlevelse og %heh %eee kjærlighet og at det er så.


%emm det føles som det er som bare kutta inn til beinet.


det er ikke noe det er som det aller viktigste som trengs å sies.


det er det som som står i dikta hennes og det bare går rakt inn.


det er jo også litt slå£ sl£ sl£ slående ved det forfatterskapet at på den ene siden så har det en så %emm altså sånn disse store tunge temaene som som ja smerte og lidelse og krigen ligger bak og et veldig pf£ opprivende tapserfaring,


samtidig som det er et univers med så mye sanselighet og beskrivelser av også f£ veldig frydefulle øyeblikk, altså det er jo veldig mye lys i det forfatterskap også, eller det er i hvert fall min lesning av det da jeg vet ikke hva dere om dere tenker det samme men %eee.


altså en livskraft eller hva man %eee skal beskrive det.


ja ja veld£ det er jo det er jo veldig kraftige saker %heh %eee så det er %eee.


%eee det er mye natt og det er mye mørke og sånn men det er jo også stjernene og lyset og ild og det er %eee ja det er som du sier det er veldig mye livskraft der.


og det er jo ja og jeg vil jo også si at d£ det at den.


%eee ja apropos kraft og %eee retning og sånn den produktiviteten hun hadde i lange period£ eller i i perioder da synes jeg er utrolig imponerende og og ikke minst inspirerende da.


at det det er noe med at ja det er m£ min erfaring er i alle fall at man må man må skrive mye altså når man først %eee er i siget.


ja det virker som hun hvert fall %eee gjorde det da at, altså det virka som det var en sånn helt utømmelig på en måte.


jeg tenkte på det du sa i sted med forbilder og som hun sikkert på noen måter har vært for deg også Susanne altså da vi i planleggingen av denne utstillingen og dette jubileet og sånn så tenkte vi litt på hva slags bilde av Hofmo vi skulle %eee vise altså sånn hov£ det hovedbildet da.


og det er jo for det er noen bilder av Hofmo som som altså disse mest ikoniske fra altså ti£ de tidlige forfatterportrettene som har sirkulert, men så valgte vi i stedet et bilde som er litt sånn utypisk hvert fall for %eee den liksom litterære offentlighetens oppfatning av Hofmo kanskje %eee.


ja med brillene og den røyken som er det bildet som nå men altså hvor hun ser bare fantastisk kul ut.


det er jo det er så de er så kule de brillene, å.


ja %heh %overlapping jeg ville bare at dere skulle gratulere med valget.


nei det var ikke det jeg ville, men dere må gjerne gjøre det òg men.


%heh nei men fordi det har litt å gjøre med liksom hva slags kunstnertype man tenker seg at hun er og %eee ikke sånn at %emm i og med at disse tidlige møtene på en eller annen måte ga en følelse av at her var det et forbilde eller kunne det være et potensielt forbilde.


altså var det noe med tenkte dere allerede da på kunstnertype hva slags kunstnertype hun var, eller gikk det mer på det at hun skrev og var en person som satte ord på altså?


nja nei jeg lurte har lurt veldig mye på åssen hun var fordi at det vet jo ikke jeg %eee men %eee det er jo litt rart det der når man fordi hun n£ %eee altså jeg vet ikke jeg var vel kanskje tolv år da hun døde så m£ men %eee.


men når folk er er allerede døde når man oppdager dem så tenker man liksom at det er så forferdelig lenge siden også så for meg så har hun jo bare alltid vært en sånn mytisk skikkelse på en måte de£ de£ %eee akkurat som hun ja jeg vet ikke som et eventyr %eee men jeg skjønner jo at ikke det er sånn.


men så ja jeg har vært veldig v£ sånn absolutt veldig som jeg sa innledningsvis at jeg har vært vel£ veldig nysgjerrig på på åssen hun var åssen hun levde og åssen ja åssen hun prosesserte ting da.


jeg skulle gitt ganske mye for å bare ta henne i hånda og prate med henne i ti minutter.


det tror jeg det er flere i lokalet her som %heh k£ kun£ kunne ha ønsket seg.


ja jeg har møtt %eee et par %eee et par mennesker som har møtt henne og det det er morsomt å å høre om.


ja hvordan da, altså var det sånn morsomt anekdotisk materiale?


%eee nei ikke nødvendigvis men bare sånn jeg blir veldig nysgjerrig på og det er det er fint å høre om at hun %eee at hun også var litt ute i samfunnet,


%eee selv om det er jo %eee understreket på en måte %eee nok antageligvis at hun var syk i perioder og innlagt og %eee.


levde vel et tilbaketrukket liv i perioder i hvert fall.


ja ja %eee så det er fint å ja høre om at hun har vært ute på konsert for eksempel og tatt seg et glass rødvin og.


sånn som vi også kan begynne å gjøre igjen.


%emm det er ikke så fryktelig lenge til %eee du skal spille litt for oss Susanna.


men jeg har lyst til å s£ %mmm bare s£ spørre dere også du spilte %emm Tuva du spilte noe %eee eller en sang som %eee eller satt melodi til %eee Hofmos dikt som heter Melodi %eee %heh rett og slett apropos.


ja %eee den så vidt jeg husker er den fra debutsamlingen er den ikke det as£ den teksten ikke at det spiller så stor rolle men %eee men jeg lurer litt på hvordan fant dere fram til de tekstene dere ville sette melodi til altså?


%emm nei d£ %eee altså det var det var ba£ jeg s£ jeg bare leste jeg tror det var %eee jeg hadde den diktsamlinga som jeg l£ som jeg ba£ %eee jeg bare leste den og så også fø£ %eee hadde jeg jo tenkte jeg sånn eller.


det der å sette melodi til dikt er jo en altså det er en en øvelse som %mmm det er vanskelig eller det er veldig ofte ikke så vellykka da %eee såpass ærlige må vi %eee være.


nei jeg syns ofte at man kan høre eller at det blir litt sånn det er vanskelig å få det til å sitte %eee men i hvert fall %emm.


altså at man hører at det har vært en et tekstlig forelegg på en måte at teksten ikke er blitt til med musikken?


ja at det blir litt sånn lag på lag med ting da så men av og til så f£ får man det til og og og jeg prøvde meg på mange Hofmo-dikt akkurat da %emm og så f£ jeg føler vel egentlig at det bare var ett jeg fikk til og det var det er et som heter Det er ingen hverdag mer %eee,


som vi har spilt inn %eee det bandet som jeg spiller i som heter Valkyrien Allstars %emm nå£ %emm og den s£ den låta spiller vi fortsatt, og den som jeg spilte i stad har vi har vi spiller vi også, men den den spiller vi i en sånn slags springartakt.


%eee nå så kjørte jeg bare en helt vanlig vals for anledningen.


men neimen neimen det er noe med at den ikke sant noen ikke sant som det det melodidiktet det ligger jo og det er en vals på en måte eller %unint var det i hvert fall for meg så ganske sånn streit.


%emm men så med en gang te£ ting blir litt mindre symmetriske og litt mer kronglete og sånn så så så står man overfor noen utfordringer for det s£ med en gang de vir£ med gang det %eee.


d£ det er veldig fort at melodien kan komme i veien for teksten og og det er det er noe som jeg e£ er veldig fascinert av egentlig det der samspillet mellom melodi og tekst hvor hvor hvor hårfint det ofte er da og og hvor små små ting som kan gjøre at at det funker.


ja det er det er veldig %eee det er fasinerende.


men %emm men jeg har jeg slutt£ jeg stoppa etter vi l£ gjorde de to låtene så så etter det så har jeg aldri prøvd å tonesette noe mer Hofmo fordi at jeg tenkte vel innerst inne at faen det her er jo bare dumt liksom %heh men men.


fordi du var redd for at det skulle gå galt eller?


%eee ja eller jeg føl£ følte vel kanskje ikke at %eee at det at det trengtes da men %emm men %eee da jeg fikk vite at jeg skulle være med her så og så begynte jeg å lese %eee jeg har den derre samla mursteinen.


jeg begynte å lese i den og da fikk jeg l£ da fikk jeg jo lyst til å prøve meg igjen for jeg tenker at nå jeg er litt mer %eee jeg vo£ jeg har blitt voksnere enn jeg var da jeg jobba med det materialet første gang og det kan hende at det at det er noe mer å hente %emm.


var det noen spesielle dikt du falt for eller?


%mmm ja altså det er egentlig veldig veldig mye på en måte altså det er ikke noe s£ jeg har ikke noe spesifikt i tankene men.


men det er %eee det v£ kan jo du sikkert si si mer om òg for du har jo jobba med %mmm mye mer med Hofmo-materialet enn jeg har gjort og det er jo en.


det det er ganske det tar veldig lang tid ofte da før man liksom f£ får får landa det på et sted hvor man hvor det ikke er liksom blir dårligere enn det var da det bare sto på papiret da synes jeg i hvert fall %mmm.