vil det skal vi si eller vil vi kunne få utløst det potensialet som vi meiner ligger i det i forhold til %eee til %eee klimaet og i forhold til lønnsomhet ikke minst?


for det er snakk om som jeg sa å få ut ved andre enden da verdifulle produkter.


det kan være snakk om %eee %eee drivstoff altså biodrivstoff %eee og og andre produkter altså produkter som brukes i andre andre produkter igjen og som som er verdifulle.


og i den grad %eee det her blir %eee blir lønnsomt så så %eee og det er en viktig %eee poeng så så så tror vi at det har mye for seg.


for noe av problemet med den teknologien du nevnte innledningsvis ma£ Marit %eee C_C_S\CCS %foreign %eee lagring da av %eee dette i hulrom %eee s£ så har den %eee teknologien støtt på på mange problemer.


jeg var nede i %eee Bonn i i under det siste COP tjuetre %eee og da var det snakk om C_C_S\CCS som skal vi si %foreign altså motorba£ motorveien til framtidens %eee C_O-to-håndtering\CO-to-håndtering.


%emm men %eee all£ alle forskere vi har vært i kontakt med for eksempel Peter Høyland i i %eee geolo£ geo£ geologiprofessor ved Universitetet i Bergen har jobba med det her %eee i mange mange mange år og er jo veldig veldig skeptisk %eee.


holdt på å si klok av skade %eee i forhold til %eee problemene knyttet til både lønnsomhet og og gjennomføring.


ikke sant for meg som tok ex.phil. i s£ yngre steinalder så må jeg jo stille spørsmålet kan Aristoteles hjelpe deg, for Aristoteles har vi jo alle hørt om vi som har tatt utdannelse.


og de andre som ikke har tatt utdannelse de har sett han på statuer når de har reist på ferie rundt omkring %heh de som ikke har tatt ex.phil.


%eee kan du bruke Aristoteles til %unint til å snakke om %eee C_O-to-problematikk\CO-to-problematikk eller rettferdighetsetikk?


i høyeste grad og det gjorde jeg %eee seinest %eee offentlig i i i Lofoten rett etter %eee %foreign Lo£ Lofoten %foreign,


som %eee der er en rekke internasjonale forskere innafor %eee klima og og samfunnsfag og filosofi da %eee er£ %eee undertegna en en erklæring der %eee Norge ble bedt om å gå i front %eee for %eee å begrense produksjon og salg av olje og gass.


%eee og da snakker vi om %eee skal vi si %eee %foreign som var liksom det engelske ordet for denne konferansen.


alså den her man har forsk£ man har fokusert både i filosofer har gjort det og og politisk pol£ og den politiske debatten generelt har gått %eee fram til %eee de siste årene kan vi si, fram til kanskje %eee Marrakech-møtet for to år sia snart %eee kli£ klimatoppmøtet der.


da kom det på dagsorden dette med at vi kan ikke bare snakke om det vi har gjort hittil nemlig %eee konsum£ konsumet altså forbruket altså staters %eee byers individers bruk av C_O-to\CO-to.


for det er jo noen som leverer dette bak ryggen på oss hele tida og som tjener penger på det.


og får vi ikke gjort noe med det har de sagt som har vært kritiske da til den tidligere debatten så som så så har vi tapt på en måte så vi må ha vært i det minste snakke om beg£ begge deler.


og det her og da vi da er i Lofoten i Norge så er det jo symboltungt.


da er det igjen altså Norges %eee nor£ %eee verdens syvende største eksportør av %eee av olje og med en historie i hvert fall tilbake tilbake til nittennitti,


som jo regnes som det offisielle årstallet da man ikke leng£ lengre kan skylde på de det som oldeforeldrene våre kunne si nemlig vi vi visste jo ikke noe om sammenhengen mellom forurensning og global oppvarming og to grader og de tingene der.


%eee så så %eee sier man da at %eee altså så er det da derfra fra nittennitti ikke noe pen£ det er ikke noe pent syn den historien.


vi har økt faktisk fra vi fikk beskjed fra klimapanelet om at hør her det her er det her er livs£ det her er det her er livsfarlig for for %eee for jorda så har vi altså økt produksjonen med tjuefem prosent.


og Aristoteles som %eee som %eee nå s£ endelig skal komme inn det er jo han er da i Lofoten og visker oss i øret.


hvis du %eee el£ %eee hvis hvis Norge går foran og begrenser sin produksjon og sitt salg av %eee olje og gass som de jo tjene£ dokker\dere tjener jo mye på så vil dokker\dere stå fram som et forbilde.


og Aristoteles' store innsikt i etikken er jo %eee å så å si ta den ned i det sosiale fellesskapet og f£ vise at %eee moralsk læring det er noe som skjer mellom barn og foreldre, mellom borgere i i landsbyen og mellom borgere og politikere.


altså at man i %eee i %eee s£ bystaten i Aten ikke sant %eee skal vi si %emm utvikler %eee holdninger %eee for hvordan vi skal forholde oss til %eee ulike handlingsvalg,


og som er en form for %eee for klokskap altså som vi ikke som Aristoteles sier det er ikke noe vi kan som har det det det gir oss ikke noe verdi å sitte å studere disse %eee holdningene som pri£ som prinsipper %eee abstrakt og så og si %eee ta en eksamen og vær etikkekspert.


tvert imot så er det her noe du viser i praksis.


det her ikke sant det å fo£ det å ta et valg er noe du gjør i en av og til konfliktfylt situasjon der det er mange hensyn å ta og %eee der det ikke er lett å vite nøyaktig hva du skal gjøre.


korsen\hvordan bl£ korsen\hvordan blei disse temaene ditt levebrød?


hva\hvilken tid hva\hvilken tid våkna den der inspirasjonen til å havne i dette feltet og ta så store dramatiske spørsmål innover deg?


%emm nei de %eee de kom vel %eee de kom vel %eee de store dramatiske altså miljø miljøspørsmålet kom jo allerede i gymnasdagene eller i videregående som det vel hadde alk£ akkurat hadde begynt å kalles da.


og da gikk det på %eee på %eee Sør-Helgeland natur og miljøvern og og vern av et vassdrag som for øvrig har blitt ble ble verne vernepark eller nasjonalpark.


i dag har det blitt nasjonalpark så det førte fram.


vi var vi satt i de første møtene i stua hjemme hos lederen Morten Morten Linseth så ejd£ apropos det det er viktig å hive seg med.


%eee i dag er det ikke vassdrag og i dag er det litt sånn også litt sånn paradoks for må tenke fordi da det den reine energien det vassdraget og så videre ville gitt sant men %eee vi må videre og %eee jeg tok vel med meg det engasjementet inn i %eee inn i universitetsutdanninga mi da.


%eee begyn£ men jeg begynte før det på på Nansenskolen på Lillehammer og gikk et år der, og der %eee ble jeg nok som jeg har sagt trur jeg noen ganger %eee i familien der ble jeg nok skada, for der møtte jeg filosofien og jeg klarte ikke å bli kvitt den, for det det er et akademi som de kaller seg som %eee f£ der filosofi på mange måter stod i sentrum %eee.


skulle man ikke tro men det det fins faktisk et sted man kan gå et nesten et år og stort sett snakke med student medstudentene sine om %eee om filosofi og og samfunnsspørsmål.


dem må vi bare si at altfor få fra nord nordfra som har gått der %heh.


de aller aller fleste kom fra Viken %unint altså ikke sant Oslo-området.


men du har %eee du har jobba med mange spennende tema.


vi vi har holdt oss på C_O-to\CO-to og klima i dag, du har jobba med Antarktis spørsmål om og vårs£ forståelse av våre rettigheter der, og du har jobba også med samisk problematikk ressursutnytting.


vi har med store utfordringer nå i de samiske områdene, blant anna med Nussir som vil inn og deponere %eee spillet fra gruvedrift i fjorden og Havforskningsinstituttet har sagt at det bør dem ikke gjøre og det bør dem ikke gjøre.


men vi klarer ikke vi har ikke tid til å komme inn på dette her, men %eee det er jo et sånt enormt ansvar vi snakker om.


%mmm finnes det noen k£ tra£ kan du dra opp et eksempel på et tema som vi i samfunnet har begynt å bry oss om som som kan være til etterfølgelse hvis vi skal få folk til å ha mindre forbruk og mindre karbonutslipp og sånn?


er det har vi fått noe til har vi begynt med noen ting i i samfunnet som vi kan være stolte av?


slutte å røyke selvfølgelig det var jo en en ting %heh.


røykeloven %eee sto på dagsordenen %eee på et %eee et møte i regi av Forskningsrådet %eee her for to år sia.


%eee Dagfinn Høybråtens %eee modige angl£ alle trodde at den blir ble skutt ned med en gang.


til slutt så %eee ja i dag står vi der med røykelov og at det er te£ det er for så vidt derfor et ett eksempel på et eksempel som virka, altså et forbilde.


%eee det var man det det var mange som var oppe fra Cicero og og og sa akkurat det at %eee sånn %eee det her må vi på en måte også tenk sånn må vi også tenke om klimaet og om %eee forbruket vårt %eee i forhold til %eee til %eee miljø miljøskade.


jeg tenker jo at %eee det som jo nå skjer den lil£ den her plastrevolusjonen som er i gang er et %eee eksempel på det du du spør om nå.


er vel det jeg kommer på først og den gir meg sånn håp altså fordi det %emm.


i fjor så hadde vi vårt første møte i noe som heter %unint nettverket her i Tromsø som er et U_I_T\UiT Fram Norut-nettverk for forskere innafor humaniora og samfunnsfag som jobber med mi£ med miljø.


altså så %unint etter det møtet så bar vi alle de her plastflaskene vi hadde kje£ kjøpt inn til %eee lunsjmøtet eller det var et stiftelsesmøte da altså så så så vi herlighet vi kan ikke ha møte om miljøforskning på U_I_T\UiT og og Fram og og Norut og så sitter vi her med plastflasker oppetter tak opp til taket.


%eee så %unint det neste møtet så må vi ha.


det er faktisk derfor du får glass her på podkasten Observatoriet %heh ja %heh veldig bra.


sånn er det sant sånn er det sånn sånn at det %eee det %eee det er viktig.


men men det %eee tenker jeg det som har med plast å gjøre det er litt sånn lett å engasjere seg i for at det ser vi hver dag og vi blir veldig veldig %eee berørt av de bildene med av en skilpadde med en sånn her %eee sånn her %eee bb£ plastring rundt halsen ett eller anna sånt.


men %eee akkurat det med C_O-to\CO-to det er kanskje litt vanskelig kjenner jeg for for meg sjøl også engasjere meg ordentlig i.


jeg jeg skjønner at det er alvorlig, men det er litt vanskelig å forstå.


men men vi kan jo si at plasten var et problem i flere tiår før noen klarte å knekke koden til korsen\hvordan det skulle fortelles.


det var jo når kvalen blei døde og man åpna den også ja det visuelle.


kunst trur jeg også kan være viktig sant %eee i den her sammenhengen.


%eee det er jeg helt sikker på er viktig %eee i i den i den sammenhengen sånn som i andre.


ja altså miljø og ja og C_O-to\CO-to også og C_O-to\CO-to.


%eee Jens Galschiot %eee dansk kunstner var jo %eee offisiell kunstner under Paris-toppmøtet og han har jo fantastiske bilder som visualiserer %eee både at de fattige rammes og at isbjørnene rammes og så vid£.


det var jo plakaten for %eee for Parisavtalen var jo %eee en sånn her %eee et bilde som som fanga opp alle de her tingene.


også i sentrum så gikk grafen altså som viser da %eee økte utslipp av C_O-to\CO-to fra industrielle revolusjon attenfemti cirka opp til i dag som plutselig eksponentielt da går opp til tjuefemten da %eee som %eee er visualisert som en oljerørledning.


så det va£ det er veldig sterk %eee sterk kunst, men %eee men %eee jeg vil trekke fram en et eksempel til og det er for det er helt enig med deg.


jeg sjøl klarer heller ikke å relatere meg til kjen£ til den kjemiske gassen C_O-to\CO-to %eee så det blir %eee det blir teori altså.


%emm og %eee da tenker %eee jeg liker å trekke fram %eee Bærekraftige liv som oppstod i Bergen %eee for en del år sia,


som var rett og slett at man i %eee på Landås en bydel i Bergen %eee re£ satt i gang i et nabolag og fokusere på %eee forbruk altså %eee deleøkonomi %eee dyrke mat bruke vekster i Landåsskogen opp mot Ulriken der.


salat ikke sant vokser jo rundt oss %emm i stedet for og så frakte den fra med biler som da slipper ut C_O-to\CO-to så kan vi altså %unint her vokser det jo rundt føttene våre når vi går på tur på på Ulriken og så videre.


Bærekraftige liv Landås ble til ti Bærekraftige liv-nabolag i Bergensområdet i dag og jeg tenker at og herved så er da %eee ballen spilt til %eee den de som %eee de første som lager Bærekraftige liv i Tromsø.


jeg tenker at den type %eee den type initiativ er uhyre viktig fordi det gir oss et personlig forhold til rett og slett de %eee materielle og naturlige omgivelsene våre,


som til syvende og sist er det vi forholder oss til og som våre praksiser inngår i og som vi ser hele tida.


%eee og så vet vi jo at %eee for eksempel det å å %eee kle byene våre med trær og planter %eee vil være kanskje en måte også å å fange C_O-to\CO-to på ikke sant å gjøre lufta reinere og så videre.


og det er sånn at %eee jeg tenker at den urbane den den type urbaninitiativ er veldig viktig fordi vi kommer til å bo i byer %eee ikke mindre men mere ja ikke sant.


ja %unint kanskje vi starter på et nytt tema der men vi skal begynne å avrunde nå.


men jeg tenkte liksom det var en en en liksom fin %eee tone å å slutte på fordi at %eee.


nei det er jeg er enig med deg at jeg det er kanskje akkurat %eee det å bli påmint %eee selv om man bor i en by med asfalt rundt seg %eee at man ikke distanserer seg helt ifra naturen og blir omgitt av grønne trær og planter og sånn,


for å kanskje neste gang %eee kjøpe noe %eee noe mere bærekraftig av emballasje eller %eee hva det måtte være.


vi er tom for tid, men vi må bare si jeg har bare lyst til å si Geir at disse her temaene det har Øyvind Stokke i sin kronikk sagt at vi må snakke om ved middagsbordet.


så skal ikke vi bli enige om det Geir at neste kan vi møtes uansett hvor så snakker vi litt om miljøetikk.


ja det kan vi gjøre og kanskje særlig C_O-to\CO-to sia det er en av de vanskelige %heh.


tusen takk, det var veldig hyggelig å diskutere med dokker\dere.


hvis du vil høre mer om Øyvind sin forskning, følg med på nettsida U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, eller følg Facebook-sida vår Observatoriet podkast!


du kan også abonnere på podkasten via Soundcloud iTunes eller andre podkastapper du måtte bruke.


D_N_A-et\DNA-et vårt er det same frå vi blir fødde til vi parkerer tøflane og kler på oss trepyjamasen, eller kor sant er eigentleg det?


Therese Haugdal Nøst, takk for at du %eee kjem hit og velkommen %heh.


du er postdoktor ved Institutt for samfunnsmedisin, opprinnelig\opphavleg feltbiolog %eee.


v£ du har tenk å prøve og forklare til meg og Marit.


%eee før du før du kom %eee inn i vårt studio så diskuterte vi litt \noko som %eee som %eee vi researcha på deg, nemleg at %eee D_N_A-et\DNA-et i kroppane våre %eee kan endre seg på ein eller anna måte, og det var litt sånn derre, det var litt merkeleg.


eg trudde D_N_A\DNA %eee var noko som var s£ sånn absolutt det liksom uansett kva som skjer i livet ditt, D_N_A-et\DNA-et forblir\blir_verande det same.


%eee har du lyst å forklare kossen\korleis ein kan forandra på det?


jo nei det er jo som du seier, D_N_A-et\DNA-et er jo litt fast, og det er jo det som er så fasinerande fordi D_N_A-et\DNA-et er jo det same i alle cellene dine, så koss\korleis i all verda har du då ein augecelle og ei levercelle og eit hårstrå når D_N_A-et\DNA-et som ligg bak det er akkurat det same.


så cellene har fått ein kode som dei behandlar på ulikt vis, og då bruker eg å forklara det med at %eee som ei notebok så er D_N_A-et\DNA-et, så på kvar sånn notestrek så står det jo koda inn kva det betyr nå£ og viss du kan å spela eit instrument, så kan man\ein ta den notelinja og spela det, men det blir ulikt om man\ein gir det til ein trompet, eller om man\ein gir det til eit piano så blir jo det litt annleis.


og all cellene har ulike sp£ %eee notesekvensar som dei spelar av, men noteboka er den same, men ei celle den kan spela ein song, og ei anna celle kan spela ein anna song.


for så at då %eee det som forblir\blir_verande heilt identisk uansett kossen\korleis du vrir og vender på det, det er melodien, altså tonehøgd og sånt, men du kan forandre på uttrykket?


riffet på gitaren for eksempel til Eric Clapton, eller altså det.


%overlapping kan du forandre på tempoet og lydstyrke.


ja sånn at det som då er %eee det kan endre nokon små ting i D_N_A\DNA, og det har man\ein gjerne høyrt om då som mutasjonar som skjer at den koden endrar seg bitte litt.


men for deg så er jo alle cellene dine allereie ute i virksomhet\verksemd, så det er kjønnscellene sine mutasjonar som vil ha nokon ting å seia for ditt avkom, men for deg sjølv så er jo alle cellene utskiftbar heile tida, men epigenetikken styrer då uttrykket til noteboka i kvar celle.


det er veldig interessant altså epigenetikken styrar yt£ uttrykket.


alt er så episk i vår tid %heh så film er episk og vêret er episk og maten er episk.


ordet epi betyr berre over, så det er det som ligg utapå D_N_A-et\DNA-et, sånn at D_N_A-strengen\DNA-strengen er jo gjerne ein sånn vridd stige som man\ein har sett bilete av, og så ligg då epigenetikken som innpakninga.


og jo meir innpakka, jo mindre tilgjengeleg er jo D_N_A-et\DNA-et, så kvar celle har ulik innpakking sånn at man\ein kan gå inn og så få ulikt genuttrykk fordi at ce£ %eee cellene har ulike delar tilgjengeleg, og det kallar man\ein då epigenetikken, det som ligg over D_N_A-et\DNA-et.


og epigenetikken er sånn sett volumknappen i noteboka, så det er kor høgt speler du, så kvar ce£ gen kan liksom skruast av og på med genetikken, så kor mye\mykje du får av det den gensekvensen er liksom epigenetikken.


ja det er den fløyelsmjuke %emm %eee kva heiter det for noko sånn derre nei eg prøvde å komma på eit eksempel på eit eit eit soft instrument og så og så setja det i kontrast.


faen eg var ikkje så fornøgd med meg sjølv.


men det det som %mmm det som eg kanskje synest er litt sånn vanskeleg å forstå det er altså epi det er det som er over så eg forstår at det det er ei ramme rundt D_N_A-et\DNA-et så det kanskje beskyttar det.


men så men så %eee %mmm er d£ viss det må beskyttast så er det jo for at det kan påverkast.


altså elles så hadde det jo ikkje trengt å beskyttast.


nei så det %eee den stabiliteten som ligg i D_N_A-et\DNA-et for at det skal vera fast er jo veldig avhengig av at det er pakka inn, sånn at viss ikkje så hadde jo D_N_A-strengen\DNA-strengen vår vore ganske utsett og sårbar, viss den ikkje hadde vore så godt innpakka, og så har det jo òg med lagringsplass å gjera, viss den ikkje er kveila opp og pakka inn så tar den jo stor plass.


men er vi er er vi menneske i vårt v£ v£ kvardagslege liv, driv vi og pakkar opp?


ja og det er der det blir så spennande fordi at D_N_A-et\DNA-et er jo litt sånn fast som du seier, og det er jo den arvelege biten som vi snakkar om, men kvar kjem miljøet inn fordi miljøet kan påverka epigenetikken.


så koss\korleis du lever livet ditt, kva du er utsett for både tidleg i livet og opp gjennom vaksenåra påverkar koss\kva uttrykk du har gjennom då epigenetikken som eit eksempel på at miljø påverkar då uttrykket av det arvelege.


herleg for at no har vi liksom no har vi komme til det som er eit£ etter ein sånn litt lang intro så er det det du forskar på då, så %eee så det er det eg kanskje burde ha sagt %heh i starten, men %eee du tilhøyrer forskingsgruppa i systemepidemiologi.


ja %heh som som %eee forskar på %eee ko£ kossen\korleis ulike eks£ mjilu£ miljøeksponeringar påverkar kroppen vår.


%eee og nokon veit vi og nokon faktorar er det %eee no i totusenogatten nitten så er det såpass opplese og vedtatt at %eee viss du røyker så påverkar du %eee genetikken på ein miljømessig måte.


eg veit jo at man\ein kan få lungekreft og bli sjuk av røyk, men men eg visste ikkje at man\ein kun£ at det gjorde noko med genetikken det.


så vi har gjort eit studie på lungekreft og sett på røykemarkørar fordi det epigenetikken då det er sånne små flagg inni D_N_A-tråden\DNA-tråden.


og vi har då sett på kor mange sånne flagg som vi kan knyta til, og så sjå då i blodprøver frå ein %eee studie vi har, Kvinner og kreft, der vi har sjeldan materiale der vi kan gå inn og så i kvar blodprøve analysera den her D_N_A-metyleringa\DNA-metyleringa som eit eksempel på ein epigenetikk, sånne flagg, og sjå er dei ulik hos dei som røyker og dei som ikkje røykjer.


og saman med forskarar verda over så veit man\ein om mange sånne flagg som er knytt til røyking.


har du røyka før, sånn at det visast i epigenetikken om du slutta å røyka fø£.


kva du ser viss du hadde sett mine gena eller mitt mitt blod, kva du såg såg då?


i Kvinner og kreft-studien så har man\ein vist at opptil tredve\tretti år etterpå så finn man\ein igjen sånne flagg som er knytt til om dei røyka, så sjølv om man\ein har slutta så går jo lungekreftrisikoen veldig ned med ein gong, men dei der epigenetiske markørane dei kan man\ein gå inn og sjå i lang tid etterpå.


og det påverkar ikkje berre det er ikkje vi snakkar ikkje berre om lungekreft.


vi snakkar ikkje berre om at røyking h£ har noko ha£ har ein sånn e£ e£ epigenetisk %eee innverknad som gir oss lungekreft men det er andre ting òg?


ja vi ser mest då på dei markørane som har med den eksponeringa du har hatt då, sånn at vi prøver å finna markørar som seier nokon ting om framtidig sjukdom, men for å komma dit så må vi skj£ studera meir %eee og kva vi skjønner av dei epigenetiske markørane om eksponering.


så vi har no då jobba mest med lungekreft og røyking og eg skal få lov til å fortsetta å jobba med det, men det finst jo mange studiar som knyter det til anna type livsstilsfaktorar.


B_M_I\BMI, nokon ser på trening, nokon ser på.


%eee at faktisk så kan man\ein gå inn i epigenetikken og sjå kor gammal man\ein er og kor mlang£ lang tid i livet man\ein har levd, og man\ein kan predikera altså estimera kor gammal ein person er basert på dei her markørane i ei blodprøve.


du kan få blodet mitt og så v£ treng du ikkje vita kva tid eg er fødd og kor gammal eg er?


men dei er då ikkje nøyaktig nok til at man\ein bruker det til noko anna enn forsking per i dag.


det kan ikkje bruka det til å estimera alder på kven som helst.


nei så det er ikkje noko som politiet har fått til£ %eee.


nei fordi at det var eit eit stort gjennombrot innanfor %eee både kreftbehandling og forsking i totusenogtre der vi fekk kartlagt D_N_A-et\DNA-et vårt.


%eee og er det då liksom frå %eee start til slutt i den her litle vindeltrappa %eee som vi kjenner igjen frå bileta %eee så så veit vi kva alt er og kossen\korleis det skal sjå ut eller?


å det høyrest bra ut, men vi gjer nok ikkje det %heh.


og sjølv om man\ein kjenner notesekvensen så har man\ein ikkje skjønt det derre med kva som står om %eee volumet enda og koss\kva instrument %eee som tolkar kvar notesekvens.


man\ein kjenner liksom den genetiske koden som man\ein seier, men vi har enda ikkje skjønt alle ledda i at D_N_A-et\DNA-et ligg i cellekjernen til at du får eit protein ut i cella.


det er mange småsteg der som enda ikkje er heilt kjent.


eg har kan eg eg har litt lyst st£ å d£ gr£ gripe fatt i dette at du også er statistikar.


eg har brukt statistikk som verktøy oppigjennom det har eg gjort.


ja fordi at %emm ikkje sant %eee når du bruker statistikk i i %emm i forskinga di, kor mange pasientar må du ha?


kor mange gonger må du gjere same øvelse\øvinga før du har ein validitet som gjer at du at du kan seia noko fast?


no kan du no skjønner eg at vi er på antydingas %eee nivå eller vi er på vi ser nokon teikn ja.


i heile Kvinner og kreft då, som er hundre og sytti tusen damer, så må man\ein opp i så mange damer.


av dei så har vi blodprøver frå cirka femti tusen av dei, og igjen av dei femti tusen så har vi no då venta i tolv år kanskje og vi har hundre og tredve\tretti lungekrefttilfelle, og så har vi funne nokon som ikkje har lungekreft.


og herre blodprøva gav dei før dei fekk lungekreft då, sånn at vi prøver og så sjå etter signal som er knytt til framtidig sjukdom men eksponeringstatusen i det dei gir blodprøva.


dei hundre og tredve\tretti fortel oss berre det det fortel som det eg skal i gang med er eit forskingsprosjekt der man\ein prøver å gå utover Kvinner og kreft og sjå på tilsvarande type studiar sånn at vi får fleire.


for vi må ha fleire, og vi må sjå om det er likedan\likeins andre plassar fordi %eee det her statistikken inkluderer nokon ting som vi omtaler som omicsdata.


omics så %foreign %foreign og %foreign, det er veldig mye\mykje sånn artige namn ein kan henga seg opp i, men alt det der refererast då til som omicsdata, og for eksempel det der markørane for kvar blodprøve så har eg fire hundre og femti tusen tal.


sånn at man\ein må gjera ein god del statistikk og %eee man\ein må halda tunga beint i munnen når man\ein held på med det her då, for kva har vi eigentleg funne ut?


og så er det litt som du seier då, kva har vi eigentleg funne ut imot kva kjenner man\ein om den genetiske koden og dagens forståelse\forståing?


og hundre og tredve\tretti som som har fått kreft.


det er jo ikkje noko rasande høgt tal, er det det?


nei, men vi har norske damer sånn at heldigvis så er det ikkje sånn sett veldig mye\mykje lungekreft iblant dei.


vi er liksom på den andre s£ den andre sida eller på den.


men i dag i Noreg då så er det jo like mange damer som menn som får lungekreft og damene har tatt igjen menn sånn at no er det likestilling i %eee på lungekreftstatistikken.


%unint det det var ikkje vanleg for damer å røyke før på kva det var femti sekstitalet, sånn at det det tidlegare så har lungekreft vore ein sånn typisk sånn gubbesjukdom men i.


men i min generasjon så endra vi på det der.


men er det altså vi vi har jo nemnt røyking for at det er jo ein %eee ein %eee ganske sånn kjend miljøfaktor.


%eee er det andre sånn miljøfaktorar som %eee folk kanskje ville bli litt sånn overraska over at %eee påverkar den her som gir ein ekstra crescendo her eller ein %eee %heh ein liten stakkato der?


ja %eee nei det er dei litt som du seier då dei intuitive sterke miljøfaktorane dei kjenner man\ein jo kanskje til at har meir påverking %eee medisinbruk, sånn luftforureining, ja, %eee men det kjem litt an på koss\kva av dei her omicsnivåene man\ein kikkar på.


vi når vi kikkar på epigenetikken så er den nærare D_N_A-et\DNA-et.


den er meir stabil enn om du skulle ha sett på genuttrykket for eksempel, så eg har òg vore mye\mykje studiar der vi har sett på om kaffidrikking har nokon ting å seia for genuttrykket i blodet til damene vi har der og då.


litt men problemet der er jo at dei som drikk veldig mye\mykje kaffi det er dei same som røyker veldig mye\mykje, så kva er det man\ein ser signalet frå?


der må man\ein igjen halda tunga rett i munnen.


ja det %eee er vel der man\ein får liksom tabloide overskrifter når det ikkje %emm det der er distingvert klart nok nei.


men du har jo den her %eee altså det er jo litt sånn interessant.


vi hadde jo ein stor debatt rundt er du fødd sånn eller blir du sånn ikkje sant.


det var jo k£ særleg kanskje knytt til Harald Eia sitt litt spekulative lækte£ eller nokså spekulative tv-serie som kor %eee han brukte metodar som sette alt ting på spissen ikkje sant no£ når det gjaldt kjønn og kjønnsforsking og sånn.


%eee det er altså sånn at vi er fødde sånn men vi endrar sånn.


og epigenetikken har litt meir i vorte sånn, sånn at D_N_A-koden\DNA-koden er meir eller mindre uforandra, men det du lever som det kan vera med å påverka epigenetikken din.


alt som er sunne vanar kan man\ein tru at har ein påverking på stabiliteten til det her då.


men viss vi då viss vi då tar dette her med at folk sluttar å røyke eller jenter kvinner sluttar å røyke og sånn så seier du tredve\tretti år enda tredve\tretti år etterpå så ser man\ein at dei kan få lungekreft, så det er ikkje noko håp.


dei kunne berre fortsette å røyke altså du.


lungekreftrisikoen dett eigentleg ganske fort, sånn at det er berre den påverkinga på epigenetikken som hugsar at du har %eee røykt, men kva den funksjonelt betyr i kroppen som helhet\heilskap det kjenner man\ein jo ikkje godt nok sia det tydelegvis er sånn at lungekreftrisikoen dett med ein gong.


så i den herren %emm den herre D_N_A-kjeda\DNA-kjeda så etter kvart som åra går utan %eee altså som røykfri så firast det eine varselflagget etter det andre ned også.


så nokon endrar seg med ein gong og nokon endrar seg sakte, og sånn er det litt med epigenetikkene då.


den er litt %eee påverkeleg med ein gong og nokon ting er litt tregt, men den er tregare enn genuttrykket i alle cellene då.


men men kort fortalt så så kommer\kjem vi til verda med eitt sett med D_N_A\DNA, %eee og vi forlèt verda med nøyaktig det same settet med D_N_A\DNA.


ja %eee ja %eee og når vi reproduserer oss sø£ så det er der du seier at der kan det oppstå mutasjonar som %eee?


ja viss det skal ha nokon ting å seia for noko anna enn berre ditt liv så då på ein måte døyr du med den mutasjonen som skjedde, men viss den mutasjonen i ein av kjønnskromosoma så blir den jo med vidare.


har vi s£ altså %eee er det er det blir det vi£ er det noko dårleg som blir med vidare eller er det noko svakt eller?


der har man\ein jo tilfeldighetenes_spill\slumpspel ofte då sånn at %eee det skal ein del til før det blir med vidare, og sånn sett så har jo %eee kroppen reparasjonsmekanismar for å sjekke altså sånn korrekturlesing på D_N_A-tråden\DNA-tråden sånn at den kan reparera ting som har blitt %eee skifta om i koden då.


einegga tvillingar %eee burde vel ha relativt same D_N_A-samansetning\DNA-samansetning?


einegga er vel det same heilt det same ja?


heilt identisk, men så enkelt er det ikkje %heh.


mhm\ja, men så enkelt er det ikkje og der kjem epigenetikken for eksempel inn.


du kan styra koss\korleis uttrykket av den D_N_A-tråden\DNA-tråden som er identisk blir uttrykt i cellene, så inni mors liv så kan to tvillingar ha det litt forskjellig, så når dei kjem ut så er dei ikkje identisk.


så dei kan ha id£ dei er jo i same livmor og dei er jo %eee dei får jo same næringa men korsen\korleis kan dei ha det?


den eine blir puffa bak og den andre fram, eller kva korsen\korleis har dei det?


å ja er det sånn rett og slett miljøet i ma£ og berre.


og der er då er då der miljøet kjem etter arven.


der har man\ein eit eksempel på at miljø kan komma og påverka genetisk kode som er lik.


for det har eg sett i i det eg liker veldig godt det britiske programmet Q_I\QI som har gått på B_B_C\BBC og der %eee mora dei seg veldig over ein katt som var klona.


%eee og d£ %heh det herre avkommet då likna jo hadde ein heilt anna farge enn den herre stammora då %eee frå genetikken, men då er det e£ ein sånn type faktor at %eee det det det er ein litt sånn anna prosess %eee som skjer i utviklinga av det her %eee fosteret då.


ja og no hugsar ikkje eg heilt kva den katta heiter, men eg ser ikkje bort frå at derre er eit døme på epigenetikk for derre mønsteret i sånn kattefarging det er ein epigenetisk %eee mekanisme.


men du kva %eee altså vi vi vil jo gj£ like å tru at den forskinga som drivast på U_I_T\UiT Noregs arktiske universitet at den faktisk er med på forandra verda.


kva tenker du om denne epigenetiske forskinga?


kan den har den potensialet for å for å gjera verda til ein betre stad å vere på?


nei det eg synest spennande det er at det her er markørar at vi er på jakt etter nokon ting som seier oss nokon ting om eksponeringa og om sjukdom, og per i dag så g£ er man\ein ikkje der at man\ein kan seia at.


eg har tatt ei blodprøve av deg, du har sånne og sånne markørar i blodet så din risiko for den her sjukdommen i løpet av dei fem neste åra er forhøgd sånn at man\ein kan bruka dei her markørane til også si nokon ting om risiko for sjukdom før den kjem, og derfor synest eg det er spennande med lungekreft for eksempel.


den oppdagast for seint, og vi har ikkje noko bra %eee verktøy anna enn den %eee diagnoseforløpet som skjer i dag kor du går til legen med symptom som kanskje fangast opp tidleg nok fordi lungekrefttilfella er i stor grad med spreiing.


og då er du på ein måte komme for seint inn i sjukdommen.


du må litt tidlegare med behandling, så viss epigenetikken og n£ markørar som vi bidreg med å få fram kan bidra til at ein dag hamnar vi der så %eee er eg fornøgd.


%overlapping kunne man\ein funne ein måte og så reversere dei her markørane på at man\ein tok ein sånn her anti-røyk etterpå som som påverka ja ja ja som påverka %eee i motsett retning av det nikotinet og tobakk, tjære og alle dei andre giftstoffa %eee?


ja er det sånn at er er fort£ er det sånn at sunt liv godt sunt liv er den typen %eee motmiddel?


man\ein veit jo ikkje heilt nok då, men %eee d£ sånn at her hamnar vi tilbake til statistikken og kor styrk£ korr\kva styrke vi har til å kartlegga det her her, men %eee antioksidantar for eksempel kan vera med til å trur man\ein då stabilisera den her markørflagget i D_N_A-tråden\DNA-tråden.


og ut£ forutan om det så er det vel alt med måte som vanleg %heh som er svaret.


det er jo e£ altså det er store det skal store tal til altså st£ mange eksempel på man\ein skal ha masse materiale.


og det skal %eee s£ tenkast rundt og gjø£ og gjerast sikkert nokon sånne statistiske øvelser\øvingar fleire gonger mange gonger, men du har allereie nemnt store tal og mange gonger skal det gjerast.


korsen\korleis hamnar man\ein i ein sånn type jobb?


korsen\korleis korsen\korleis blir man\ein systemepidemiolog?


%heh ja %eee det er ingen rett strek for min del i_hvert_fall\iallfall, men %emm det er statistikken som verktøy som har vore med meg %eee dit eg er i dag.


%emm eg gjorde ein doktorgrad på miljøgifter i Tromsøundersøkelsen.


og der òg var det det at eg kunne gjera statistikken sjølv som gjorde at eg fi£ fekk gjort mye\mykje spennande der, og %eee det var ein god utdanning med bra statistisk innføring som gjorde at eg har vore klar for å seia ja eg kan gjera det der så.


men det starta jo på ein gard i Nord-Trøndelag med ei nysgjerrig lita jente %heh.


er det noko der du hugsar at har har %eee bidrege til at det er noko du har valt å ta med deg inn i som ein profesjonell karriere rett og slett det å søke svar på ting som du lurer på?


eg har vakse opp i fjøra og gå å spekulera på kvifor man\ein %eee har blekksprutar som går opp og ned i vatnet, kva gjer ei glasmanet, sånne ting.


nei altså kva er det som %eee det var det som bringa meg inn i å studera biologi då at eg lurte på koss\korleis ting fungerte.


koss\korleis kroppen fungerte til ulike dyr og dermed så hamna eg på biologi, og så gjekk eg vidare på toksikologi, og så hadde vi ein god del statistikk.


og toksikologi kan vi seia kan du forklare kva det er for dei som ikkje kjenner det ordet frå før av?


ja det er jo då eksponering for skadelege stoff då, så eg begynte med dyr, men så blei eg òg inkludert i forsking som hadde med menneske å gjera, og så hamna eg inn i tromsøundersøkelsesprøva.


kan du svara kort på kvifor blekksprutar går opp og ned i vatnet?


nei dei eg£ dei har sånn derre eit sånn veldig porøst skal kor dei då bruker trykket til å styra kor mye\mykje luft som går inn og ut, så jo lenger ned, jo mindre luft kan det ha, noko sånt.


det var den korte varianten så er det heilt sikkert ei heil avhandling om berre det å.


eg hugsar det fysiologibiten når eg studerte det det var det eg synest var spennande, så det er kanskje det som driv meg litt vidare no òg då.


du har allereie nemnt Tromsøundersøkelsen som vi må jo seia to ord om.


det er ein undersøkelse\undersøking som har pågått\gått_føre_seg no over mange tiår kor Tromsøs befolkning i ulike mengder og og variantar kommer\kjem til og blir tatt blodprøve av og målt og vegen og alle desse her tinga som brukast til forsking og som er kanskje i alle fall er Norges største helseundersøkelse\helseundersøking og som står på statsbudsjettet.


men sei meg når eg har vore på Tromsøundersøkelse, har du kj£ kj£ sj£ sjekka eller har nokon sjekka mine blodprøvar for miljøgifter?


%eee det skal godt gjerast at du er ein av dei, men det har vore ein studie der vi har %eee sett på %eee eit veldig spesielt design som ingen kunne gjera elles i verda kor dei same folka har møtt opp sia syttitalet.


og når dei har gitt blodprøve så har vi fiska opp dei same, og så såg vi på at trendane av miljøgiftene gjekk ned for dei som var forbodne, så det var ei gladsak.


så det som ligg i frysarane borte på Institutt for samfunnsmedisin av blodprøvar det er verkeleg gullmateriale.


så bra Marit at du og dine medsøstrer og etter kvart også menn %eee møter opp og gjer dei her greiene men %emm vegen vidare.


%eee eg tenker det her er jo det høyrest jo ut som eit sånn uuttømmeleg tema for forsking vidare.


ja nei det %eee veit man\ein jo eigentleg ikkje kvar det endar.


ja ja det er litt sånn då, vi må jo få pengar til å gjera dei her studiane sånn at og dei her analysane av D_N_A-metylering\DNA-metylering i blod, det er dyrt, så vi treng ganske mye\mykje pengar for å få til og med gjort dei hundre og tretti blodprøvene så %eee gitt at man\ein får pengar til å fortsette å halda på med det her så synest eg det er såpass spennande at det vil eg vera med på.


vi kan vel seia at dette miljøet som du tilhøyrer er eit ganske stolt og anerkjent miljø leidde av Eilif Unn i mange mange år %eee så som no er pensjonert forskar men sikkert er der innimellom å trekker ein tråd eller ikkje.


sånn at eg reknar med at dokker %eee dokker har litt %eee status når det gj£ når dokker er ute og søker pengar %heh, men dokker har også ein ny og ung generasjon inn i dette.


kor mange folk er det som tilhøyrer den gruppa i dag?


vi er vel ci£ mellom tjuefem og tretti stykk og %eee vi prøver jo å bringa arven vidare.


vi skal prøva å forvalte dei blodprøvane og dei spørjeskjemaa som alle damene har gitt, sånn at %eee det blir mye\mykje nyttig %eee helseforsking ut av det.


og vi det er det her noko som foregår\går_føre_seg ved alle universitet i Noreg?


I_S_M\ISM er veldig flinke på %eee undersøkelsene\undersøkingane sine.


ja Institutt for samfunnsmedisin ved U_I_T\UiT Noregs arktiske universitet?


det stemmer og det Kvinner og kreft-studien og Tromøsundersøkelsen er to veldig store, fine studiar.


ja eg har sett det etter kvart eg som er litt sånn frå utsida av universitetet at %emm skal vera stolt av Tromøsundersøkelsen her ved universitet i Tromsø Noregs arktiske universitet.


%eee rul£ rullar betre og betre på tunga det her no ja %emm.


men vi er jo då òg avhengig av at folk møter opp når %eee det spørst at folk spør %eee fyller ut spørjeskjemaa sine og senda inn blodprøver og møter opp.


nei det er klart om dokker blir litt sånn prisgitt det.


forskingsfeltet om femti år er det igjen same %eee at det det har l£ med pengar å gjera eller ser du allereie no nokon sånne her moglege ting som du kunne tenke deg veldig å sjå vidare på?


det er sånn her, får vi meir plast i blodet, eller sånn ting som er litt opp i dagen no då?


ja %eee det har vi faktisk diskutert %heh, men %eee eg har jobba med blodprøvene i då i ganske mange år og eg synest det er veldig mye\mykje spennande kor mykje vi kan læra ifrå ein blodprøve, og det å kartlegga markørar i blod som eit relativt tilgjengeleg %eee prøvemateriale frå eit menneske, der kan vi læra mye\mykje.


så om femti år så håpar eg vi har lært massevis %eee og fortsett å leita etter nye ting ta med oss det vi har lært av og så sjekka nye ting, det vere seg plast, eller kva vi trur vi har eksponert for i dag.


har vi det i blodet så er det jo inni oss.


og då vil det også kanskje vere u£ utvikla ein kunnskap som ikkje berre forskarane på Institutt for samfunnsmedisin k£ kan, men også legane blir utdanna i fordi at eg antar at i dag så kommer\kjem ingen lege til meg og seier ja Marit, det er så og så lenge sidan du slutta å røyke og no ser vi at det er ein liten fare for at du utviklar lungekreft.


vi er nok meir på grunnforsking, og så kjem då det og så oversette\omsetja det til ein klinisk kvardag til noko som er i praksis på sjukehusa det er vi eit stykke unna, men %eee vi håpar jo at det vi gjer, bidreg til at det ein dag hamnar i ein sånn setting.


veit du vi seier %eee Therese Haugdahl Nøst, tusen hjarteleg takk for at du kom hit og køyrde det litt sånn vaksenopplæring i %heh i %eee kva som bevegar seg inn i kroppane våre og %eee og også den spennande vegen vidare innanfor eit viktig forskingsfelt, så tusen takk for at du kom.


ho Therese Haugdal Nøst kan du lese meir om %eee på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, elles kan du høyra fleire forskarar på i iTunes, Soundcloud, og då heiter vi Observatoriet.


søk opp Facebooksida vår som er Observatoriet podkast og %eee vi høyrest!


hei hei her er vi fra rådhuskjelleren igjen med en %eee ny utgave av Store lille Trondheim kommunens podkast.


og i studio sitter %eee Harald Schjølberg og.


Tone Fagerholt og i dag Harald så er tema byutvikling.


de aller fleste %eee av oss er jo opptatt av hvordan byen vår skal se ut både i vårt eget nabolag og i resten av byen hvordan byen skal utvikle seg.


ja antagelig %eee hvordan skal vi få til enda bedre medvirkning i byutviklingssaker og helst før det er for seint?


%ttt gjesten vår i dag er Grethe Hennissen fra byplankontoret.


velkommen til Store lille Trondheim Grete Hennissen avdelingsleder for indre by på byplankontoret fin tittel.


ja takk lang og fin tittel så fint må det være.


%eee hva er det beste med å bo i Trondheim?


oi det beste med å bo i Trondheim tror jeg er at den er så utrolig fin og at %eee den har så lang historie sånn at uansett hvor du går hen så ser du liksom hele norgeshistorien faktisk %eee og så er den passe stor.


nei favorittstedet må jo være en plass att med siden av Nidelva.


%emm jeg syns Bakklandstorget er veldig trivelig og over Bakke bro ja egentlig har jeg mange plasser det er vanskelig å velge.


du jobber jo med byutvikling og det vil da si planer og strategier for hvordan Trondheim skal se ut i framtiden og det er det mange meninger om eller %foreign?


%eee ja %heh det er litt sånn man har aldri fri fra jobben sin egentlig fordi byutvikling og spesielt kanskje sentrumsutvikling er jo et tema som kommer opp under middagsbesøk hos venner, eller det kan være i familieselskap, eller når man leser Adressa, så jeg vil jo si at jeg er nesten leser om jobben min hver eneste i dag i Adressa.


er du òg sånn at du får kjeft når du sier at du kjem\kommer fra Trondheim kommune?


jeg opplever det enkelte ganger at %eee.


jeg måtte stå til ansvar ja for det meste om det er brøyting og snød£.


det er sånn du som jobber i kommunen nå skal du høre her.


ja ja ja ja det er litt sånn mhm\ja så man står rakrygga ja og prøver å forklare at det er ikke alt man jobber med det er tross alt ja jeg vet ikke jeg fjorten tusen som jobber i Trondheim kommune mhm\ja.


men når du er på en middag da og du merker engasjementet hva er det folk er opptatt av?


nei det er mange som er opptatt av %eee Olav Tryggvasons gate når dem møter meg da i hvert fall og så er det jo mange som er opptatt av sånn som Nidarøhallen ja biltilgjengelighet parkering %emm.


torget ja men kanskje ikke så mye som man kunne ha venta men det var kanskje litt tidligere når det var mye sånn mer sånn uklart.


nå veit man jo mer om framdrift og hva som skal skje %emm ja men mye om det derre med tilgjengeligheten og åpning og stenging av broer og ja.


er det mest negativt eller er det noe positivt?


jeg vil jo si at alt engasjement er jo positivt og jeg er jo en veldig engasjert person så jeg syns jo veldig gøy å diskutere byutvikling, men det er jo mye sånn %eee i noen fora så får man jo litt stempelet eller sånn man vil får liksom stempelet som at,


vi er en gjeng med idioter har jeg jo fått hørt %qqq noen ganger %eee og det kan jo være litt sånn der at man hvordan skal man ta ta den da %eee altså at vi er jo høgt utdanna folk og det er %eee.


vi har jo virkelig god oversikt over både byutviklinga her i Trondheim men òg i andre norske byer og utenlandske byer, men det er jo ingen som sitter på svaret, for hadde jo noen sittet på det geniale svaret om hvordan vi skulle ha bygd byen eller hvordan vi skulle utvikle sentrum så hadde vi jo gjort det og det er jo nettopp det at det er så komplekst,


at vi trenger alle dem ulike stemmene og trenger å diskutere og jeg kan gjerne gå i en butikk i Midtbyen og handle og begynne å starte og diskutere sentrumsutvikling for at nettopp jeg vil høre dem ulike stemmene fordi %emm det finnes mange gode innspill fra ulike personer tenker jeg da ulike aktører at det er ingen som sitter på hele sannheten eller hele svaret.


nei også finnes det vel kanskje ikke noe fasit heller?


nei det gjør jo ikke det fordi hvem er det som har bygd den perfekte byen?


og en viss saklighet i %eee debatten vil du ha da.


ja jeg er jo veldig for det med faktabasert byutvikling så en av de tingene jeg har vært med og innført i sia jeg startet i Trondheim kommune er jo det Midtbyregnskapet, jeg vet ikke om dokker\dere har hørt om det, men det er jo nettopp det å få fakta på bordet som vi kan være enig om både næringslivet og kommunen og ja både handelsstanden og gårder og.


vi kan liksom kan ha noe vi %eee sier at det her er vi enige om og det er fakta og så skal vi være enig om måla også kan vi di£ diskutere tiltakene i stedet for å både være uenig om målet og og hvor vi er hen i dag og hvor vi skal og tiltakene da blir det en sammensausing.


men vi snakker nå om %eee om og slår fast at det er et stort engasjement rundt byutvikling og da blir spørsmålet hvordan kan det her engasjementet brukes inn i arbeidet med planer og strategier?


nei jeg tenker jo at vi i kommunen har et sånn særskilt behov behov og ønske om å få innspill fra ulike aktører i Trondheim.


vi har jo for det første en veldig høyt utdanna og kompetent befolkning, altså vi har jo to hundre tusen kloke hoder i byen her som kan hjelpe oss.


i tillegg så har vi jo et veldig driftig næringsliv som vet hvor skoen trykker %eee også har vi jo veldig mange frivillige organisasjoner %qqq og vi har andre offentlige etater altså vi er jo veldig heldige i Trondheim tenker jeg da.


herregud så heldig vi er som kan liksom bare vi må få benytta oss av dem her ressursene på en god måte og da må man bruke ulike arenaer og ulike verktøy og for å liksom få dem ulike stemmene på banen.


fordi at det er jo alltid noen som blir veldig stille i en forsamling der du føler at det er noen som er viktigere enn deg sjøl eller som på en måte har mer å komme med da så det er jo liksom det å få etablert ulike former for medvirkning- og innspillsarena da.


det veit jeg at dokker\dere har jobba en del med i det siste %eee det å utvikle de arenaene hvor folk kan medvirke, %eee kan du komme med noen eksempler på det dokker\dere har gjort eller skal gjøre på den fronten?


ja altså vi på byplantoret har jo jobba veldig mye med det med det med medvirkning og %qqq og det skyldes jo at det er jo noe i tiden.


jeg trur det holder på å skjer et sånt paradigmeskifte akkurat nå der det liksom at man skal skape byen sammen %emm men nå det siste året i forbindelse med at vi har,


vi laga eller vi holder på å lage både sentrumsstrategi og vi lager byutviklingsstrategi og vi lager planer for lokale sentrum i Trondheim, så har jo vi gått sammen og fått testa ut noen ly£ nye verktøy og nye arenaer og det vi har for eksempel gjestebud om byutvikling og vi har hatt et innbyggerpanel om byutvikling.


vi har veldig mye verksteder der vi både kartlegger på kart eksisterende verdier i dag.


vi prøver å bygge Lego for å se hvordan skal byen se ut i framtida.


vi bruker mye digitale verktøy og nå driver vi og bruker en tre-D-modell for å se og gjøre byutviklinga mer forståelig både for innbyggerne men òg for politikerne, det tror jeg er veldig viktig at å gjøre det mer rett og slett mer forståelig å bevisstgjøre før man skal gjøre valg da.


så dokker\dere driver og tester ut litt forskjellige ting?


ja jeg vil si at vi har vært %foreign i det siste med å teste ut ting %eee og vi har jo fått mye vi har jo fått tilskuddsmidler til det òg da.


%eee en ting er jo at vi ønsker å gjøre det og er engasjert i det, men vi har jo blant anna fått sånn innovasjonsmidler fra fylkesmannen i Trøndelag til å få teste ut %eee ulike måter å %qqq både medvirke og kommunisere og hen£ innhente kunnskap da på nye måter mhm\ja.


hvordan kan et for eksempel et sånt gjestebud %eee være?


nei sånn som vi har valgt å gjøre det da så sender vi ut informasjon til noen som har %emm meldt seg frivillig %ttt.


%emm og så sender dem inn informasjon i etterkant av at dem har hatt et gjestebud der dem har invitert venner og kjente og gjerne at det er et kaffeslabberas eller kanskje dem serverer kaker eller hva det skal være og har et en trivelig stund sammen der dem diskuterer da noen temaer vi har sendt dem på forhånd.


og så tar dem en selfie av seg sjøl og sender den til oss, så det vi er ikke tilstede og vi prøver ikke å påvirke diskusjonen men vi ønsker bare å få en rapport i etterkant av hva dem har diskutert.


og måten vi fant dem her innbyggerne det var jo å gi gå ut på Trondheim tjuetredve\tjuetretti som er det nettmagasinet vi har på byutvikling i Trondheim i Trondheim kommune og så gikk vi ut på Facebook og sponsa en artikkel og sa hei vi vil gjerne komme i kontakt med engasjerte innbyggere og så var det masse folk som meldte seg.


mhm\ja men ha£ men %eee det dem da eventuelt spiller inn da etter et sånt %eee gjestebud hvordan blir det brukt?


får det noe reell betydning for det videre arbeidet?


det som jeg tenker er det viktigste er jo å få se hvilket tema dem er opptatt av og det er jo veldig mange som er opptatt av %emm altså kvalitetene nå tar jeg er først og fremst utgangspunkt i det dem har sagt om sentrum da for jo det jeg vei£ %eee jeg er mest opptatt ettersom jeg jobber med sentrumsplanen.


%qqq men det er jo det eksisterende kvalitetene vi har i dag at vi må ta vare på det som %eee som er my£ umistelig da i dag og så er jo det mange som er opptatt av det med gåbyen at vi må kunne gå rundt omkring og det er veldig mange som er opptatt av det og,


%emm å kunne ta seg fram miljøvennlig og at vi må legge til rette for det og så er det jo %eee my£ en del om metrobuss da og at folk er liksom spent tror jeg egentlig veldig spent på hva hvordan hva metrobuss kjem\kommer til å gjøre i forhold til sentrum %emm ja.


så tenker jeg at det er jo ikke at noen gir oss svaret heller fra dem gjestebuda men vi ser hva slags tema folk er opptatt av og det det på en måte det vi må fremheve også når vi lager dem her planene.


for det er jo ikke sånn at vi legger fram en løsning og så skal dem kommentere bra dårlig på løsning.


det er jo mer sånn hva er de viktige temaene vi må fokusere på.


så det blir litt sånn temperaturmåling på en måte?


ja ja rett og slett %eee en temperaturmåling ja.


%eee men %eee hvis folk har lyst og så være med på et sånt gjestebud eller noe anna %eee er det bare da å ta kontakt med dokker\dere eller hva hva gjør dem?


da kan dem gå innom på Facebook-sida vår som %eee heter da er det jo Byplankontoret heter den altså på Facebook bare søke opp det eller så har vi nettside som heter framtidstrondheim dott N O der det ligger kontaktinformasjon til alle oss som jobber med med dem her planene %emm så tenker jeg bare det å ta kontakt med oss rett og slett.


vi vil gjerne ta imot flere og nå er jo pågående gjestebud nå i januar både på campus har det gående noen gjestebud og vi har om barn i by spesielt med tanke på Kjøpmannsgataplanen og så har vi et gjestebud om framtidsbildet i Trondheim sentrum tjuefemti så det er litt mer %unk.


%emm noen ganger så når vi snakker om store utbyggingssaker %eee som ofte får mykje\mye medieoppmerksomhet så kan man jo få inntrykk av at %eee engasjementet kjem\kommer litt seint %eee når det mer eller mindre er for seint hvorfor %eee hvorfor blir det sånn tror du?


det har jo med hvordan vi framstiller sakene tidlig i en prosess da at reguleringssaker der mykje\mye blir bestemt dem er vanskelige å forstå det er gjerne at det er på et kart %eee.


og det er noen kodinger i forhold til farger og sånn som på en måte ikke er laget for folk flest men dem er laget for fagfolk og til dels politikere %eee men det er jo der altså det er jo i reguleringsplanene ofte høyder blir bestemt %eee.


og hva man skal bruke bygningene til og ja slett og slett volumene da %emm %qqq og det der trur jeg vi har en vei å gå i forhold til å formidle ting, ikke bare via kart og via tekst,


men at for eksempel at vi i framtida i større grad kan bruke %eee tre-D-modeller %eee eller òg fysiske modeller,


men og at vi kan framstille på en sånn måte at %eee det blir %emm at volumene %eee visuelt kan %eee komme fram for folk på en %eee forståelig måte da.


%emm så jeg er jo veldig jeg er jo en teknologoptimist og jeg tenker jo at sånn V_R\VR, A_R\AR, tre-D-modell på desktop også kanskje og hvis du går ut med iPhone eller en anna smarttelefon ut i byrommene og kan se %emm hvor høy faktisk bygningene blir da.


så tror jeg %eee prosessene kjem\kommer til å kanskje bli litt annerledes i framtida.


men %emm er det her da fordi du s£ du skisserer jo noen muligheter for å gjøre ting annerledes her er det sånne ting som dokker\dere nå driver å å jobber med for å?


veldig mye %eee, og staten er jo opptatt av det her så dem gir jo en del midler både til sånn som kartoppmåling og og byplan er jo med i sånne digitaliseringsprosesser og byggesak altså mange enheter er med på det her.


og blant anna så har vi nå fått %eee P_D_F-er\pdf-er som kan vise %eee planer i tre-D, altså det er jo noe no£ vi har fått nå nettopp og det er jo en helt måte annerledes måte å framstille på sånn at hvem som helst kan få en P_D_F\pdf og laste den ned lokalt på datamaskinen si.


og når du åpner opp den så kan du se rotere på bildet og se bygninger par£ flere sider så det det skjer i i disse dager %eee absolutt og det prosjektet som jeg er prosjektleder for %eee Framtidsbilder for sentrum,


der vi har jo en tre-D-modell av heile Trondheim sentrum og dem forslagene vi foru£ for inn nå til hvordan vi skal forme sentrum i framtida vil jo være tre-D-modeller.


så du tru£ men du trur at løsningen ligger i det også på en måte mer visualisere planene eller visualisere sånn at det blir lettere å forstå?


ja når det gjelder den tidlige fase i for eksempel sånn reguleringsplaner så trur jeg det.


for %eee nå er det jo gjerne at debatten starter når %eee byggesaken blir behandla og da er det jo for seint så jo tidligere vi kan gjøre planene forståelig for publikum, %eee jo bedre trur jeg det blir da.


så at det det handler om flere ting det handler om mer medvirkning på sånn fysiske arena at man m£ møtes ja og en annen ting er jo liksom at vi må kommunisere ut mer og bedre og klarere og bruke klarspråk og være mye tydeligere i kommunikasjonen.


og så tenker jeg jo å ja mer enn å sette en annonse i avisa som er liksom det som er etter etter plan- og bygningsloven så er det eneste kravet man stiller til private utbyggere er jo å sette en annonse i Adressa og komme med et innspill til prikk prikk prikk på en epostadresse basert på et kart.


%mmm kan det være at den saksgangen kanskje er litt forvirrende altså den når du kjem\kommer ut med en reguleringsplan at at folk ikke skjønner at det her er starten på ett eller anna.


ja det er jo det at man melder oppstart da %eee og da sender man jo ut brev til naboene der man forklarer at det er planoppstart og så er det en annonse i avisen det er det som man må gjøre etter loven %eee men hva betyr det?


%eee betyr det at noen skal begynne å bygge utafor vinduet mitt i morgen eller?


nei kanskje det er om fem år %heh det er liksom en en en reguleringsplan kan jo ta ta lang tid å utarbeide %eee alt ettersom hvor mye kontroverser saken har og hvor mye naboklager det kjem\kommer inn eller ja.


%eee men det det er vanskelig å forstå altså jeg skjønte jo ikke helt hva en reguleringsplan var før jeg startet på byplantoret så jeg går ut fra at ikke dokker\dere helt vet hva en reguleringsplan er heller.


jeg har hvert fall skjønt at det er mykje\mye det er mykje\mye planer ja ja av ymse slag.


når det gjelder sånne utbyggingssaker og sånne ting da som så %eee er det vel sånn at det er noen som kjenner reglene og systemet bedre enn andre %eee hvordan sikre at alle får %eee mulighet til å medvirke?


ja det er jo det som er det store spørsmålet for jeg tenker at %eee vi når Trondheim kommune lager planer i egen regi sånn som at jeg er prosjektleder nå for sentrumsplan og vi har prosjektleder for lokale sentrum og byutviklingsstrategi og vi holder på med gatebysplan så gjør jo vi utstrakt medvirkning.


vi bruker mye tid i ulike fora få folk med.


men vi kan jo kun vise vei egentlig for det private og offentlige utbyggerne for d£ det er jo ikke pålagt dem å gjøre like mye medvirkning så jeg tenker at vi kan på en måte prøve å være et forbilde og liksom si at det her er lurt vi får bedre planer og bedre strategier av å medvirke og få innspill fra flere,


%emm og man ser jo en tendens det er spesielt har jeg jo sett litt ja i Oslo men det er noen %eee utbyggere her i Trondheim òg som har begynt å tenke i de baner at man kanskje har litt verksteder for innspill fra naboer og sånne ting.


men jeg tenker vi som byplankontor kan jo kun anbefale det og gjøre det men ifølge loven så er det jo kun dem der annonsene og dem høringsbrevene som blir sendt ut og sånn som må gjøres da for medvirkning er jo ressurskrevende.


ja så det er jo det at det forhåpentligvis blir bedre da.


jeg bare lurer på om vi nærmer oss slutten er det å si?


%heh jeg ser bort på deg og så tenkte jeg at ja for så vidt.


ja nei jeg kan jo jeg kan jo avslutte jeg hvis at du hvis du ikke har noe mer å fare med.


nei jeg var jeg syns jeg har fått %eee mye gode svar her jeg nå mhm\ja.


å ja men så bra %eee kanskje noe av det viktigste som vi ikke har snakka om koss\hvordan tror du sesongen blir i år?


%eee Rosenborg så klart %heh endelig noen som ikke brydde seg om fotball.


å mannen min er jo så engasjert i fotball og følger med men å nei jeg vi har vel ikke kanskje ikke helt trua men %eee det har jo blitt så mye rabalder i Rosenborg nå så koss\hvordan kan dem få til å få roa og trua på seg sjøl?


du trenger ikke å være diplomatisk her altså du kan også få lov til å si at det gir jeg blanke i.


nei altså jeg heier jo på Rosenborg %eee selvfølgelig jeg %eee bor i Trondheim og vil at dem skal gjøre det bra men jeg er ikke sånn som setter meg ned å ser på Rosenborg-kamper på tv-en dessverre.


å hva heter han dansken da han %eee Bendtner Niklas Bendtner han har vel begynt å trene igjen med Rosenborg nå har han ikke det eller skulle han komme tilbake uken her?


ja jeg synes jeg så et oppslag om det %heh ja nei det er på det nivået ja.


i mer enn tredve\tretti år har han Harald Gaski vært en av de fremste innen samisk forskning.


noe av det han er opptatt av er hva språk egentlig kan fortelle oss.


og i dag har vi besøk av Harald Gaski som er førsteamanuensis i samisk litteraturvitenskap ved Universitetet i Tromsø som også oversetter og forfatter.


%eee han er nomadisk og kan vel si innledningsvis også at Harald har vunnet flere priser for sin forskning.


han har for eksempel fått den samiske språkprisen Gollegiella gullspråket som jo er en meget høythengende pris og så har han fått universitetet sin formidlingspris.


og i tjuefemten så ga Universitet i Umeå som er Universitetet i Tromsø sitt vennskaps- og samarbeidsuniversitet på Nordkalotten han en utmerkelse som heter Vaartoes-utmerkelsen.


%eee sånn at det er ikke bare vi her som setter pris på han.


han blir satt pris på og han er etterspurt i Denver Colorado.


du har %eee s£ samisk litteratur som ditt felt.


og hva er når du når du skal utforske samisk litteratur hva slags sjangre er det da du går til?


ja det er et godt spørsmål og det er jo det har jeg altså brukt ganske mye tid på å finne ut av sjøl også for jeg gikk jo altså gjennom den her vanlige norske eller vestlige utdanningsløpet og og og lærte om alle disiplinene og grensene og det der så så og og fulgte jo det så den første læreboka jeg skreiv i samisk litteratur den gikk jo på det samme som altså var var egentlig mer eller mindre en oversettelse av det jeg hadde lært.


men så har jeg jo i løpet av årene jeg er antagelig litt litt treg av meg for det tok jo en tjue år før jeg begynte å problematisere ordentlig omkring det der at at de de sjangrene stemmer jo egentlig ikke overens med det som er virkeligheta i samisk litteratur.


for der er det altså egentlig bare en fordeling mellom %eee mellom det som %eee er knytta til joik altså og og det blir da den lyriske del og så det som hører til fortellinger som da er den prosadelen.


og så har vi jo selvsagt altså etter hvert fått forfattere som skriver rene noveller og rene romaner og sånn men altså, men men samisk litteratur tradisjonelt har altså vært noe noe mye mer noe noe mye videre sånn at de herre %eee begrepene stemmer ikke helt i forhold til virkeligheten.


for eksempel altså bare %foreign som %eee på samisk %eee altså betyr en bok eller noe som følger et mønster altså så så vottemønster og alle den der type mønster det heter også %foreign.


og det der tenkte jeg det er jo fantastisk bilde på nettopp det at at noe som følger et mønster det er jo det er ikke bare litteratur det er ikke bare ord og setninger som gjør det.


så så synes jeg der allerede i definisjonen av litteratur for %foreign er altså litteratur på samisk og men men grunnordet da er %foreign som da er b£ både er noe skr£ noe skrevet og altså noe som hører.


for tradisjonelt så er det ikke så mye nedskrevet, eller?


nei nei de£ nei det er veldig lite og og der også er det litt sånn morsomt %eee vi var jo %eee vi har jo liksom eike£ lovprist lapologere og alle de der forskerne som kom utenifra og på en måte ville registrere og og i våre øyne utnytte samisk kultur.


dokkers\deres eiendom da meiner du %unint.


ja sa£ sa£ ja som same ja så, men altså men det vi da i hvert fall må a£ anerkjenne dem for er at de skreiv jo ned ting så uten det så ville vi vært mye fattigere med for eksempel den gamle joikepoesien som som jeg har jobba og en god del med også.


men hvor altså joikepoesien hvor korsen\hvilket felt av det samiske livet %eee defineres gjennom joiken?


ja det er faktisk hele livet så altså så for joiken har tror jeg hatt en utrolig sentral posisjon i det samiske.


det har det jo for så vidt fremdeles, men altså men tradisjonelt i alle fall så.


for det var det var jo liksom det var både den som uttrykte %eee krist£ %eee kristne eller religion, men altså hell£ igjen så så er det for så vidt ikke religion i og så i og for seg men altså men men verdensanskuelse synet på livet altså korsen\hvordan korsen\hvordan du skal leve som et ordentlig menneske her på jord.


og så og så ble jo også joikepoesien da brukt som %eee som altså for å fortelle myter og og også den samiske historien er beskrevet gjennom joik mellom to veldig lange joiker som da heter som altså er sånn muntlig fortelling om korsen\hvordan samene kom til sameland og og bosatte landet.


for alle all£ alle har jo kommet ja nei og jeg har jo prøvd å argumentere overfor historikere at her er jo kjempemateriale, men få få dem med på noe %heh det er bare vi folklorister som skjønner.


ja for at hun Marit også er folklorist %unint.


jeg er folklorist ja, men %eee og da er det jo også denne muntlige tradisjonen som er mitt materiale og %eee og motsetninga mellom historikere og oss som går bare på det muntlige materialet er at vi er ikke så opptatt av kva\hvilken tid korsen\hvordan og hvem.


.vi er opptatt av de verdiene og holdningene som du får presentert.


så vi sier jo at sannheten ligger i den menneske %eee verd£ verdensanskuelsen ikke sant.


men du har tatt den forskninga videre fra den samiske joiken og den samiske fortellingen til også å arbeide med urfolksmetodologi.


ja altså %eee i alle fall først så vil jeg gjerne si at at det var for så vidt en naturlig forlengelse for for før jeg da da blei høtthenta\headhuntet som man sier på nordnorsk til universitetet så så jobba jeg som journalist i i N_R_K\NRK Sapmi eller det hette jo sameradioen.


og og der hadde jeg kulturstoffet og først og fremst og og der var det jo oppdaga jeg det var veldig naturlig å å å se på det her altså det det samiske uttrykket i i forbindelse med med med nabofolkene og etter hvert også det at samene ble så aktivt med i urfolksbevegelsen.


så så sånn sett så så starta jo for så vidt med kunsten også kunst og politikk og.


og og så %eee når jeg da begynte å jobbe med samisk litteratur så så jeg jo mange paralleller til indiansk litteratur som jeg hadde lest litt før så så det var jo naturlig å utvide det å prøve å finne noen felles referansepunkter og sånn.


og fikk jo etterhvert også kollegaer først og fremst i U_S_A\USA og og og diskuterte med dem altså sånn ulike måter å tilnærme seg den litteraturen på og ulike måter å forstå den og tolke den.


og det var der der vi da i fellesskap kom fram til det at altså det er ikke sikkert den vestlige vitenskapen som ble utvikla i Grekenland og så og videre framover i Europa, at den stemmer med akkurat verden eller %eee verdensanskuelsen eller livssynet til til folk som har vokst opp helt andre steder helt har har helt har helt andre kulturelle referanser og historier og sånn.


så så så ut ifra det så så tenkte jeg ja, men da må man jo gå tilbake til språket %eee det samiske språk og se hva hva slags vurderingskriterier har vi der.


så så da begynte jeg å jobbe med det og liksom også tolk£ jeg hadde jo for så vidt tolka samisk litteratur mente jeg ut ifra samisk forståelse, men men altså men likevel innafor en sånn der veldig etablert vitenskapstenkning.


så så vokste jo denne her bevegelsen fram.


nå nå heter den da %foreign eller urfolksmetodologi som jeg da heller ikke vet om er så fantastisk godt navn at for det vi diskuterer det her hva som hva som ville dekk£ være dekkende for det.


men altså men det det er jo bare det at det det man da prøver man å å gå ut ifra den lokale forståelsen %qqq og bruker da kunst til det som da defineres som kunst- og kulturuttrykk og og altså at å se korsen\hvordan det har blitt forstått.


og og så da i neste omgang %qqq gjerne sammenligne den med det som som som altså er innafor den %eee etablerte vitenskapen, men også i den der sammenligninga så er det jo artig å se på korsen\hvordan andre urfolk gjør det med omtrent likedanne tradisjoner så.


og så det har %eee så så jeg jobba veldig lenge praktisk med det, men men men jeg starta jo altså med teori når jeg kom på universitetet så hadde jeg en lang lang lang tid med å applisere det og bruke det i praksis også.


så nå er er jeg på tur tilbake til teorien så så nå er det veldig morsomt å skrive det her teoretisk også omkring akkurat det her så ja.


men du s£ har sagt i du har en artikkel som %mmm som ikke ikke er helt fersk og ny, men som som har en %eee en tittel som alltid er fersk og ny i mine ører.


den heter Et språk å fange ryper i og i den når jeg leser den og det gjør jeg innimellom %eee så tar jeg den opp igjen så så få£ har jeg den fornemmelsen av at at du %mmm prøver å leite frem samene sitt syn på språk.


ja el£ og enda videre altså hva det %eee altså hva hva innebærer det altså hva når man bruker samisk og og det og det er jo nettopp det som er det spennende og og og altså fordi jeg jo har jo samisk som morsmål og farsmål og og er liksom vokst opp med det og studert det sjøl også sånn at at.


%eee og og og og har et mer sånn derre litt sånn filosofisk %eee en litt sånn filosofisk tilnærming til språket og hva det hva altså inn hva hva er det språket forteller oss for det er jo først og fremst et kommunikasjonsmiddel, men men det er jo også reservoaret for nemlig kulturkunnskap og alt det som alle har samla seg opp gjennom generasjoner.


så og og det er der jeg da %eee igjen altså jeg gikk tilbake til noen barndomsminner med korsen\hvordan min onkel lærte meg å sette opp rypesnarer og %eee og og det var jo for så vidt en sånn han han lærte meg jo det, men altså det han gjorde var han fortalte utrolig mange historier akku£ mens han holdt på med det.


som som da som jeg den gang synes var litt sånn forstyrrende for at nei men jeg må jo lære det her så vent nå med de historiene men %eee men men det var poenget var jo selvsagt sånn som jeg har analysert det etterpå han rakk jo å dø før jeg %eee klarte å finne ut i mitt hode hva hva han egentlig gjorde.


men men jeg tror nemlig de derre historiene som fulgte med det var jo om folk som da hadde mislyktes først og fremst og som altså som ikke hadde sånn derre %eee gjort ting ordentlig og for eksempel det å sette opp en rypesnare at det må gjøres det må gjøres veldig presist hvis du skal få noe i den fange noe.


og og han seier jo altså %eee for jeg husker den historien om va£ om om en som da ikke ikke hadde gjort det riktig og dessuten gikk seg vill og holdt på egentlig å omkomme på fjellet så liksom så så jeg spurte jo ja hva hva har det med meg å gjøre og så si£ og ja s£ og dem svarte jo aldri direkte, det var liksom sånn der ja ja men det vil du nå oppdage.


og og og det har jeg tror jeg oppdaga at nettopp det der %eee det at at du finner at språket er så tilkny£ knytta til til %eee hverdagsaktiviteter at egentlig så så lærer du veldig mye gjenn£ gjennom det.


og så og at språket da også har den dimensjonen med at den %eee den inneholder den kunnskapen som %eee som altså ke£ tidligere generasjoner har samla og som da er som som som er der som et potensiale som for så vidt på en måte %eee gjør seg gjeldene akkurat der og da når du trenger det.


så så det morsomme var nå jeg skreiv den artikkelen at at da kom jo nettopp den der det barndomsminnet fram når jeg skulle skrive om %eee om %eee språk og.


og og og nettopp det at språk er jo noe som du kan bruke til å fange med og det er noe du kan fanges av og fanges i så så nettopp det at språk er en snare det det er jo %eee en metafor og og og men samtidig er det jo også noe mye mer enn det, men altså.


men det er sånn at jeg har den praktiske sida det er litt sånn derre Wittgenstein også over det at den har jo altså at at den teori teoretiske og og praktiske sida har virkelig med hverandre å gjøre.


det det at du har beveget deg ut i mange landskap, at du har vært %eee er tilgjengelig for %eee etniske festivaler, etniske institusjoner, urfolksinstitusjoner og -miljøer særlig det selvfølgelig s£ det samiske området, men også internasjonalt.


%eee det er jo en %eee en sånn veldig mange kjenner til deg, men også fordi du har vært oversetter og tolker av tør jeg å si Sapmis %eee største kunstneriske personlige til nu Nils Aslak Valkeapää eller Áillohaš som han også kalles.


%eee kan du kan du gi oss noen få ord om Áillohaš?


ja han som du sier så %eee var han jo %eee jeg er enig i det at i alle fall til nå så er han den største og og også nettopp i det der at han %eee.


han forente jo altså han vi sier han var multikunstner og altså sånn multimedia artist, men men altså for han så så var jo de her sjangrene de de eksisterte jo for så vidt ikke og jeg husker jeg spurte ham en gang om ja hva som kommer først da er det dikt eller er det ideen til et maleri eller er det en joik?


og så sier han nei så ofte så kommer dem samtidig eller altså det ene avføder det andre, men altså han vet ikke hva hvor den første ideen kom sånn at så altså så derfor ble det veldig naturlig for han å å å både skrive dikt, lage joik og og og male og og også gjøre andre ting men altså men i alle fall de tre sjangrene.


og og og at han da altså det nyskapende med det var jo også det at at de hører jo sammen men altså de kan leses eller tolkes hver for seg men at det på en måte gikk inn i det her %eee det som da etterhvert ble mer sånn urfolksmetodologisk tenkning da at at de de sjangerdefinisjonene kanskje ikke er skapt for egentlig den.


ja kanskje er det ikke skapt for mennesker i det hele tatt av og til er nå vitenskapen så presis og l£ og begrensende at menneskelivet er jo mye videre enn det.


så altså så det så det var jo noe av det som som var spesielt med han, men men samtidig så er det jo det der med at han %eee var også så godt forankret i tradisjonen at han han kunne jo utrolig masse av samisk kulturhistorie men al£ alt det han gjorde ble jo likevel nyskapende i forhold til det.


så altså så på en måte vet du det der med å levendegjøre og bruke på helt nye måter den den tradisjonen som han innehadde.


korsen\hvordan var det oversette hans dikt?


ja det var jo det ble jo etterhvert en lek for vi ble jo også ble jo også venner og godt kjente så så for jeg sier jo som en vitenskapsmann og oversetter for oversettere har jo også sin egen stolthet så vi vi sier liksom at alt er mulig å oversette og og og det sier han at ja det skal vi nå sjekke og se på.


så så så i hver nye bok som han laga etter etter den her første Vindens veier eller Ruoktu váimmus som da er altså de tre første bøkene satt sammen til en ny så så la£ plasserte han altså nå en ut utfordring der med et dikt da som skulle være nesten umulig å oversette.


som for eksempel i Beaivi, áhčážan den som han da vant Nordisk råds litteraturpris for så har du jo den le£ reinflokken dikt nummer tohundreogsyttito og altså det hele diktet består av ulike termer for rein altså rein det fins jo en par hundre uttrykk for rein ut fra utseende, alder, kjønn og korsen\hvordan hornene står og alt sånn der.


så så det hadde han brukt samtidig med se£ med sånn derre onomatopoetiske ord for for flyttelyder og sånn så altså så det var veldig tydelig for en med med inngående kjennskap til samisk reindrift og og samisk %heh språk og begrep begreper at at det er en reinflokk som er på vandring.


og og til slutt så så så di£ den siste sida eller den nest siste sida der er det altså bare sånn stipla linjer %unint altså spor etter en reinflokk som har vandra sånn i på snø.


så jeg ga forøvrig den derre ene sida bare med den stipla linja som eksamensoppgave til studentene en gang og og %unint les den eller tolk den dette diktutdraget.


altså i i i forbindelse med med det diktet som det hører til og så fikk jo bekymra oppringing ifra eksamenskontoret du, den teksten du har sendt det er ingen tekst.


men korsen\hvordan %eee løste du den utfordringen der?


nei altså den det det det var vi det ville jo vært mulig å oversette og det var det vi hadde en lang og spennende disku£ diskusjon både i den oversettergruppa og også med Nils Aslak for for altså diktet er totalt på sju eller åtte sider.


og og altså og det går an å oversette de derre reindriftsbegrepene og det det ville også gå an å bruke bruke samme typografi.


men de£ problemet er at da ville diktet blitt femten eller seksten sider fordi du har ett ord og ett uttrykk på samisk, men så må du jo bruke fler %eee flere ord på norsk for å beskrive det og det kunne vi altså gjort så jeg sier jo til Nils Aslak du skulle bare latt meg gjøre det for at da hadde jo da hadde jo reinflokken blitt større.


men vi har fem samiske språk eller dialekter %eee stemmer det?


ja eller ja det kan du si, altså tre hoved og så har du også.


ja det for at det er nord-, sør- og lulesamisk og så har du?


ume og pite også i no£ i Norge og så har altså tos£ totalt har vi jo ti for at og det er liksom litt morsom nå at alle alle tre landene altså Norge, Sverige, Finland og også Russland for så vidt har har tre hoveddialekter sånn at ti£ til sammen så er det liksom det derre tretallet som går igjen litt sånn derre fra historier også.


ja og %eee korsen\hvordan er status i dag på de %eee språkene?


jeg vet at altså nordsamisk er jo det vi hører på Ođđasat og %eee og som er mest tilgjengelig kanskje.


jo jo det er jo også den som er den største gruppa altså den som jeg tror cirka jeg ville vel si åtti prosent av de som snakker samisk snakker nord-samisk så men altså men det betyr jo ikke at det ikke er kulturelle verdier i de andre og det er jo nettopp det det det fantastiske med samisk er jo altså når vi da snakker om spesialuttrykk så for eksempel så %eee.


bare som en digresjon så har jo samis£ nordsamisk cirka seksti ulike verb for det å gå altså ulike måter å gå på mens sør-samisk som det her snakkes cirka fem hundre mennesker i Norge kanskje maksimum fem hundre, men de har altså åtti så altså det er ikke s£ det er ikke antall antall språkbrukere som er det avgjørende så det er sånn.


men vi sier jo at man man er så redd for de£ det biologiske mangfoldet det er vi enige om i verden at vi må sikre det biologiske mangfoldet fire til seks prosent av artene er er er trua.


men man sier jo at når det kommer til det kulturelle mangfoldet så er det tredve til førti prosent av språkene i verden truet.


%eee er det hva er risikoene og hva er truslene mot samisk i dag?


det %qqq ja det er mange altså den interne trusselen er jo først og fremst er jo at samer %eee innimellom er veldig late til å bruke samisk sjøl og og vi er altså %unint for vi er verdens høfligste folk.


så altså hvis det sitter to samer eller tre samer sammen å prater og så kommer det en ikke-samisk språklig til så slår man jo umiddelbart over og ti£ til norsk eller til det språket som da den som gjesten kan.


og og det er jo selvsagt høflig, men samtidig så så i i den minoritetssituasjonen som samene er i så så opplever vi jo det der daglig sånn at egentlig for eksempel på utesteder og også så blir jo altså det er bare norsk som man blir ender opp med å snakke så.


%eee så altså så %mmm men ellers er det jo altså hele den herre lange fornorskingstida som da virkelig nå først slår ut %unint selv om den da offisielt tok slutt på seksti-tallet så så er det jo de de generasjonene etter det da som ikke formidla språket videre til sine barn og.


og og altså da da får du altså det derre altså det me£ mellomleddet som da mista språket og som nå prøver å ta det igjen gjennom sine barn og barnebarn gjennom skole og barnehager.


og %unint sånn veldig stor aktivitet på det språklige området, men men men det er jo små miljøer og og midlene blir ser ut til å bli bare mindre og mindre til språktiltak så.


en ung mann vokser opp i tana %eee lærer ikke joik, men har både far- og morsmålet er samisk og velger å studere samisk.


eller %eee bli å bli litteraturviter ka£ ka£ korsen\hvordan kom inspirasjon til det på?


ja det har jeg for så vidt aldri fortalt men jeg skulle jo bare gjøre et stopp i Tromsø og studere samisk for jeg hadde lyst til å til å bli flinkere å skrive det for at %eee jeg hadde jo hadde jo ikke noe samisk i skolen men så så kunne jo %eee snakke det og så hadde lært meg å lese det men altså men i alle fall for å kunne lære lo£ noe mer grammatikk så.


men så men så ble jeg jo grepet av faget da så å å så så altså så mange andre dimensjoner ved det at det var liksom ikke bare et sånn derre verktøy som jeg skulle lære for så.


også hadde jeg jo også en fantastisk lærer i Nils Jernsletten som da var utrolig flink å bruke alle kaffepauser til til den derre den indirekte samiske kommunikasjonen og liksom å snakke om andre ting som var spennende og lage gode historier om om tidligere forskere og alt sånn der så altså så hele fagfeltet ble utrolig spennende.


og og altså og og igjen på den samiske måten han sier jo ikke at du må komme til univers£ du må studere så %eee så så jeg dro jo etter å ha tatt samisk mellomfag og jobba som journalist et par år.


også da i mellomtida og så hadde jo Nils jobba i det skjulte med og sagt at ja, men vi må etablere samisk litteratur som fag også eller altså vi må gjøre som de andre fagene dette kan ikke bare være språk det liksom.


og jeg har en person som virkelig passer inn i den stillinga så så da så så sånn endte jeg opp der da og liksom at og som vi var inne på så så ble det jo litteratur fordi at det var det jeg var henta inn for å bygge opp, men altså men egentlig %eee min stilling har jo for så vidt vært stilling i samisk kultur og forståelse og hva som er.


så det han han hadde et språk å fange deg i?


du er jo fra en %eee altså oppvokst i en generasjon hvor du ikke hadde et valg om du %eee fikk %eee gå på skole med samisk som hovedmål eller ikke.


og jeg har vel jeg er treogtredve\trettitre år og er fra en generasjon der hvor det har vært %eee helt okay.


%eee hva skjer i neste generasjon for %unint?


%heh ja hvis det skulle fortsette så blir jo samisk obligatorisk for alle og og %overlapping ikke sant ja.


og og det bør det jo for så vidt altså jeg synes jo egentlig alle i Norge burde lære noe om samisk og jeg synes jo det er en skam for na£ nasjonen at altså lærebøkene er så elendige på det samiske innholdet så.


så altså så der der har jeg jo slåss enn kamp som er jo ikke ferdig enda men altså men jeg jeg har i hvert fall ikke lykkes så langt for jeg har prøvd hele tida å argumentere overfor skolemyndighetene om om det altså at.


og også behovet for å ha samisk i læreboka for ofte altså når det når det da er norske så låner de fra tidligere bøker også blir det liksom det man legger vek£ vekt på er nemlig den samiske motstanden mot alt.


så altså samiske barn skolebarn må jo få det inntrykket at samer er mot alt for altså det er jo det man det er Alta-, Kautokeinopprøret, det var det var opprøret i attenfemtito, det er motstand mot inngrep og alt sånn så.


så altså sånn at den derre den rikheten i samisk kultur som %eee det det kommer aldri fram det altså det som er spenninga i det samiske så derfor så tar det litt tid før det kommer inn i skoleverket at og at liksom at ikke-samer også begynner å bli mer interessert i det.


det syns jeg er et veldig viktig poeng sånn avslutningsvis så er det jo veldig viktig det du poengterer at konflikt er valgt i veldig mange sammenhenger som det punktet man formidler rundt eller til andre med altså du nevnte Altasaken, Kautokeinoopprøret.


%eee og vi har tungt for å få øye på de gode kontaktsonene der man faktisk virker sammen og %eee man kan %unint vi har sett det i idrett altså i fotballag.


når et fotballag er ute på banen så er dem det laget da vil dem %eee vinne ikke sant, pol£ Polarstjernen vil vinne i Vadsø dem vil ikke det er ikke noe tull her.


men i i når du dissekerer fotballflokken eller -laget så ser du at det er i alle fall tre har vært det siden fotball ble en folkesport vært tre nasjonaliteter og det behøver ikke være mest norsk det kan ha vært mest samisk.


så korsen\hvordan korsen\hvordan får vi opp disse kontaktsonene og viser at veldig mye godt samliv har vært med på å bygge fabelaktige Sapmi?


ja, det det er jo det som blir utfordringa og altså %heh det kan når du sier liksom det gode samlivet så k£ kan man jo for så vidt også tenke på altså det finnes jo veldig mange sånn kryss etn£ kryss etniske ekteskap òg altså der samer har gifta seg med andre og andre har giftet seg med samer.


og altså men å å men likevel så har da sva£ samisken veldig ofte overlevd og altså til til da den derre fornorskingsperioden altså %eee under påvirkning av den, men men i alle fall at at det samiske må jo ha hatt en verdi for samer fordi at man har sj£ holdt på det.


og og og bare å prøve å finne ut av det ville jo være noe sånn kjempespennende for utgangspunkt og og kanskje da også forene det med språk at det det må jo være verdier i språket som gjør at folk ikke gir gir opp.


altså tenk vi har levd i i intim nærkontakt med med den norske majoriteten altså i Norge i i i et par tusen år eller altså hele hele hele den tida som samer har eksistert, men altså likevel så har da den minoriteten klart å holde på kulturen sin og språket sitt.


så så så det må jo også bety noe så altså så bare det hvis man snur spørsmålstillinga altså ik£ ikke det at s£ hvorfor er samer i mot det her men altså men hva har samisk å tilby så tror jeg egentlig man kan.


d£ da begynner det å komme fram nettopp den typen eksempler du har òg mange andre der der man altså har hatt %eee kulturell utveksling og sett verdien i i det å ha ha ulik bakgrunn og ulik forståelse av tilværelsen kort og godt.


kjære lytter hvis du synes dette var interessant og har lyst til å lese mer kan du nu gå inn på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, følg oss gjerne på Facebook under navnet Observatoriepodkast, og husk at du kan abonnere på oss å laste ned episodene på iTunes og Soundcloud.


Hilde Blix, musikkforskar og musikkpedagog, er blant anna opptatt av musikkpsykologi og korsen\korleis barn kan bli smartare av musikk.


ho har også brukt det siste året på å skrive ein artikkel i veka om ei kvinne for å gjere oss litt mindre redde for å omtale kvinner som geniale.


i dag har vi ein ordentleg godbit %eee både for meg som %eee er kanskje over gjennomsnittet interessert i musikk, og for deg som er kanskje over gjennomsnittet interessert i likestilling, Marit.


vi har ho Hilde Synnøve Blix på besøk, og ho er dosent i høyrelære på Konsen eller Musikkonservatoriet ved universitetet i Tromsø Noregs arktiske universitet, og Hilde ho har altså tatt doktorgrada i musikk %foreign.


det %eee er jo eit felt vi så vidt kanskje har høyrt om eller sett.


det er ikkje så mange aviser og det er ikkje så mye\mykje oppmerksomhet\merksemd på dette fagområdet, men det er altså eit %eee ei lære altså ein vitskap.


så ho undervi£ i tillegg til forsking så underviser ho, også har ho eit veldig interessant prosjekt gåande finansiert av forskingsrådet innanfor deira Prosjekt balanse eller Program balanse og det heiter Kjønn og skjønn og alt dette her må vi vi må komma innom %overlapping.


vi har jo tid til det, men først altså vi er utstyrt med to øyre og ein munn.


det be£ skulle jo bety at vi skulle høyra meir enn vi snakkar.


heldigvis har vi ein hjerne også, så viss du kom£ koplar den på øyre og munn så blir det e£ vanlegvis veldig bra %heh mhm\ja.


ja men kva er det med høyrelær£ fortel oss kva er høyrelære?


ja viss man\ein skal beskriva høyrelærefaget så må man\ein sikkert også beskriva eit musikkutøvingsstudium tenker eg %eee fordi på musikkonservatoriet så utdannar vi musikarar, og dei skal læra seg å spele eit instrument, og dei skal også læra seg å vera musikarar.


%eee og det består av mange ting, men ein av dei tinga som det verkeleg består av det er å ha eit godt øyre og eit godt øyre for musikk generelt og eit godt øyre for det du held på med sjølv.


det er jo snakk om ei veldig finpussing av %eee små små detaljar i det du skal spela, og viss du ikkje er i stand til å å høyra kva du held på med så er det vanskelegare å finpussa, %eee så det er jo ein del av faget sånn for eigen høyrsel eller ja blanding av høyrsel og sortering av det du høyrer held vi på med.


%eee og då kan man\ein læra seg å høyra betre.


man\ein får jo ikkje ein s£ %eee betre høyrsel i høyrselstestane hos legen, det gjer man\ein nok ikkje, %eee men man\ein får finpussa detaljane i det man\ein høyrer, viss man\ein trenar på det og det kan alle gjera trena på gehøret sitt, så det held vi på med.


samspel %eee ja og for eiga øving %eee å spela også, men i samspel er jo selvfølgelig\sjølvsagt gehøret ekstra ekstra viktig %eee og då er det jo selvfølgelig\sjølvsagt ein god trening i gehør er jo å øva seg på å samtidig som du utøver sjølv og få med deg kva alle dei andre held på med.


%eee og i ei musikkutdanning så held man\ein jo også på med å å hjelpa kvarandre å bli betre og betre, så då er det jo også no£ å ha nokon teknikkar for korsen\korleis man\ein skal hjelpe kvarandre å bli betre.


og den finpussinga av gehøret den kan vera ganske finurleg, så vi vi skil ofte mellom %eee det å jobba med gehør generelt og det å jobba med høyrelærefaget, for det kan bli ganske sånn spesifikt.


då då jobbar man\ein systematisk med sånn som man\ein gjer i andre fag at man\ein deler det opp i disiplinar for eksempel jobbar vi %eee med rytme på ein spesifikk måte, og så jobbar man\ein med a£ harmonikk på ein spesifikk måte, og og så delar vi det opp i bitar igjen ikkje sant så då blir vi like sære som ein %eee gjennomsnittskjemikar når vi begynner å komma på høgt nivå.


har du e£ ein %eee ein %eee favoritt høyrelæreøving du har lyst å ta med oss her?


%eee ja det kan vi vel alltids %emm finna på %emm når det gjeld det her med å å sortera for eksempel kor man\ein er i eit %eee i eit forløp så kan ein jo seia at viss dokkar syng %unint for eksempel.


ja men det er nydeleg, og så set dokker tal på dei frå ein til fem og opp.


ja og her er ein, og så syng dokker opp til fem igjen.


ja og fordi vi har sett tal på dei så hugsar dokker der dei er, for dokker har tal og lyd.


ja det det som eg eg ikkje inntrykk av at det er så mye\mykje i Noreg, men %emm %eee eg var ein gong i Aust-Europa kor dei brukte mye\mykje %foreign %eee altså den den måten der kor %emm %eee altså det det var %mmm det var dei brukte.


for var ganske små barn altså %eee altså veldig avanserte tonesprang ved å å bruka %foreign.


er det noko vi burde %eee slenge inn i Kunnskapsløftet?


vi e£ vi saknar jo ein norsk Zoltán Kodály eigentleg.


Zoltán Kodály er den ungarske pedagogen som som %eee har laga saman med sin %emm %eee kollega Elsebeth %unint har laga eit fantastisk godt og veldig %eee %eee bra progresjon %eee på eit opplegg for å få eit betre gehør, og dei starta allereie i barnehagen i Ungarn med med %eee solfa\solfege som vi kallar det altså eller solfege kor dei har handteikn på dei same stavingane.


%foreign trur eg den %unint ja %mmm %eee.


og det her sånn midt i så så brukte du armen på forskjellige måtar når du ja.


ikkje sant ja og det er nokon ting med at då blir kroppen kopla til den lyden du høyrer inni hovudet, og så får du ei staving som alltid er det femte trinnet i skalaen er alltid så og så vidare, så då har du på ein måte ein veldig veldig godt %eee sånn sorteringssystem for hjernen for å høyra musikk.


%eee men men %eee høyrelærefaget eller ja høyrelærefaget jobbar man\ein også med %eee å forska på korsen\korleis høyrselen tar imot %eee signal for eksempel og kor mye\mykje kaos i lydbiletet må du ha for at ting blir %eee kva heiter det forstyrra ikkje sant i lydbiletet.


%eee sånn at f£ faget har mange forskingsretningar, også musikkpsykologi er det mange som held på med, eller mange, vi er jo ikkje så mange %heh.


eit lite fagfelt, %eee men det er ein del av fagfeltet er musikkpsykologi.


fordi at %emm fordi også å ta det litt sånn ut av kom£ %eee kom£ musikkonservatoriet og %eee %eee og omsetteleg til oss folk flest då,


%eee så %emm er jo ikkje det her eit fenomen som er berre %eee aktuelt for dei som skal utdanna seg til profesjonelle musikarar.


%eee eg har jo sjølv ein gong i tida gått på lærarskulen og der var eg ute i praksis og så kossen\korleis musikkundervisninga i barneskulen blei gjennomført på ganske forskjellige vis altså.


og det s£ det det spende seg frå %qqq unnskyld, det spende seg frå %emm %eee ein skule som ikkje hadde musikk på timeplanen.


dei sa at her jobbar vi tverrfagleg og puttar musikk inn i andre fag, og i praksis så så %eee ville det seia at %eee i engelsktimane så sette dei på ein cd-spelar med Annie sin Tomorrow, og så sat alle dei ivrige og song med og resten %eee blei ikkje irettesett viss dei ikkje gjorde noko som helst.


og i den andre enden av skalaen så har eg sett %eee altså femteklassingar som har lært seg notasjon og samspel på avansert nivå.


kva har du %eee %eee halde på å seia %eee å sseia om det?


ja %unint det er jo eit eit lerret som er %eee.


det er kanskje ein eigen på podkast det ja.


det er ein podkast ja då, men %eee det kan s£ viss eg skal overføra det frå mitt fag som er gehørfaget då %eee så kan du seia at det det finst %eee i overkant mye\mykje forsking som viser at det å halda på med musikk i livet, og då tenker eg alltid frå man\ein blir vogga av mammaa sin som eller pappaen sin som syng %eee barnesongar.


%emm og det med bevegelse i barndommen, og det å faktisk bruka stemma til å synga, det er så mange element i det som i£ i£ handlar om å vera menneske i det heile tatt, og viss du blir på ein måte %heh frårøva eller fråtatt etter kvart dei moglegheitene så trur eg du mistar nokon ting viktig i livet.


for eksempel det å tora å snakka i forsamlingar, viss du aldri har sunge så er det kjempevanskeleg, men viss du har brukt stemma di og ha£ er trygg på korsen\korleis den høyrest ut, %eee så gir det deg ein kompetanse som du f£ får nesten gratis gjennom å synga mye\mykje i skulen for eksempel.


%eee og så har eg ståltru på at %eee song i skulen, og då tenker eg på at man\ein faktisk syng %eee og forbetrar songen %eee altså song som fag %eee er kjempe kjemperelevant for alle menneske %eee.


for sjølvfølelse, for språklæring, for %eee matematikk, for alle dei alle dei typane fag som treng å sortera nokon ting så er musikk veldig, veldig høveleg.


og viss du då går på og det å spela eit instrument i tillegg og lesa notar som jo er min %eee mitt %eee har vore mitt hovudfokus i mange år %eee så inneheld det typar aktivitet for hjernen %eee som går på at du både skal tolka symbol, du skal overføra dei til noko noko fysisk, og du skal utøva det og bruka øyra til å oppfatta.


så det foregår\går_føre_seg veldig mye\mykje samtidig inni hovudet ditt når du utøver eit instrument ved å å lesa notar også inkludert i det då %eee som gir deg kompetanse som er eg trur det er uvurderleg, og det er masse forsking som støttar det.


ja det har eg nemleg høyrt det at du altså %eee sånn i i avisa så har du jo den der tabloide litt sånn derre slik får du smartare barn, og %eee det er ved å å senda dei på ein musikkaktivitet eller å satsa på praktisk-estetiske fag i skulen.


%emm men %emm kossen\kva %eee retning tar det her i Noreg?


ja %heh det var vel eit retorisk spørsmål.


%eee det går jo ikkje altså det går ikkje framover.


faga våre v£ blir mindre og mindre, det følast som dei blir vi£ mindre og mindre viktig, og det %eee den herre store legitimeringsbehovet, no må vi legitimera musikkfaga med nettopp det eg sa at det er så bra for hjernen din og sånn.


vi skulle jo ønskja frå vår side at det heldt i massevis å seia at det er herleg å halda på med musikk, %eee og at man\ein held på med det fordi at kunsten har ein ein %eee eigenverdi som %eee som den enkelte behøver og som samfunnet openbert behøver og at skulen har ei rolle i det er jo %qqq ja sjølvsagt var sjølvsagt i_hvert_fall\iallfall.


men vi må vel seia at %eee i samfunnet så har vi jo mange mange mange fleire kunstnarar i dag enn vi hadde for berre tyve\tjue år sidan, både innanfor utøvande biletkunst, musikk, %eee så vi har mange folk som er i feltet men har vi den %emm politiske oppmerksomheten\merksemda på det?


det er vel det er vel kanskje eit d£ pussig misforhold mellom kor mange det er og kor liten oppmerksomhet\merksemd det får.


det er jo ganske digg med %eee sånn matte og dei der faga som er så lett målbare.


ja det er %overlapping det er noko med det trur eg nok ja.


ja og så er det ikkje sånn umiddelbart\direkte lønnsamt å halda på med musikk for eit samfunn, men viss man\ein ser på %eee k£ k£ kva som tener pengar i Noreg så er er musikkbransjen %eee enorm.


det er ein av dei største bransjane i %eee Noreg økonomisk sett.


og kulturnæringa er dei som veks mest, men vi har jo også ein som heavy metal er jo ein av våre sterkaste eksportartiklar, så det må vi jo aldri gløyma men.


skal vi venda oss litt, no har vi liksom høyrt om høyrelære.


vi har høyrt om skulen, og så er det dette Kjønn og skjønn-prosjektet som %eee du har halde på med nokon år no, og som %eee eg skjønner går over også i ein ny fase i eit nytt prosjekt, med Kjønn og ledelse\leiing, %eee men der er det kvalitet %eee %eee du du er ute etter.


kva kva slags kvalitet er det man\ein måler etter?


ja prosjektet e£ heiter Kjønn og skjønn fordi at akkurat i skjønnsbegrepet\skjønnsomgrepet %eee ligg det jo veldig mye\mykje %eee kontroversar tenker eg %eee i alle slags fagfelt.


så skjønn utvisa skjønn %overlapping ikkje fager?


%heh ikkje sant ja det aha det kan misforståast, det har eg aldri tenkt på %heh veldig bra %mmm.


ja nei ikkje fager men ik£ ikkje for det det kan det vel sikkert også vera, %emm men ja %eee sånn at når man\ein skjønnsvurderer nokon ting så vurderer man\ein jo kvalitetane til nokon ting, %eee og i musikkfeltet %eee både i akademia men også i musikkfeltet generelt så er det ein stor kjønnsubalanse.


%emm og vi har når vi starta vårt prosjekt på musikkonservatoriet og kunstfakultetet %eee så var det %eee hovudsakleg det her spørsmålet, kvifor er det så få på toppen, kvifor er det så få kvinnelege professorar?


dei få som er er ev£ er songprofessorar, %eee og man\ein må ha kvinnelege songarar %heh på professornivå fordi at %eee det skal vera både menn og kvinner der, sånn at på ein eller annan måte så er er balansen frykteleg %eee ja skeiv.


%emm og i i %eee det frie feltet, m£ festivalar for eksempel, %eee i ledelse\leiing av %eee kulturinstitusjonar også vidare så er det på toppen så er det veldig mye\mykje menn foreløpig %eee kvite norske menn stort sett.


%eee så vi behøver eit større mangfald og vi behøver eit større mangfald på mange %eee på mange ja kva heiter det også horisontalt %eee men s£ det som vi då gjekk inn med var, kvifor er det sånn og kva kan vi eventuelt gjera med det, og heldigvis så er det balanseprosjektet både eit forskingsprosjekt og eit tiltaksprosjekt.


og det synest eg er kjempeflott fordi at det då får man\ein liksom vore litt i aksjon.


er vel litt aksjonist er det nok i meg %heh tenker eg %eee så då gjekk vi inn i i prosjektet med spørsmålet om %eee kan det ha nokon ting med korsen\korleis vi vurderer kvalitet å gjera.


når vi seier vi vil i£ vi ser ikkje på kjønn, vi vil berre ha dei beste, %eee vil det seia at vi veit kva dei beste er for nokon ting eller er det også faktisk diskutabelt og kan det vera fleire kvalitetar som vi burde ta vare på.


%eee så vi har vi har i hovudsak tre forskingsprosjekt knytt til det her prosjektet og og det eine av dei då går vi inn på når man\ein skal bli professor i eit fag så så søkar man\ein om eit opprykk, eller man\ein søker stilling og eit professorat, %eee og då skal man\ein vurderast av ein komite %eee om man\ein er professorabel.


og i musikk så består jo det av å sjekka ut kva slags konsertar man\ein har gjort og høyra på lydopptak, og det er jo ikkje dei der antallet\talet_på artiklar som man\ein vurderer så det er litt anna eit litt anna felt å vurdera i.


og då %eee lurte vi på, kan akkurat det her at at det er endå litt meir skjønn inne i biletet ha noko å seia for musikkfeltet i akademia, altså at det blir annleis enn andre fag på den måten.


så vi gjekk %eee ut og så spurde vi folk som var blitt vurderte til opprykk, både s£ folk som har fått og ikkje fått, om vi kunne lese bedømmelsen\vurderinga av søknadane deira, og så vi har noko sånt som tjuefir£ tjuefem %eee bedømmelser\vurderingar som vi går igjennom og ser på %eee akkurat no held eg på med å gå igjennom og sjå på.


kva slags ord brukast, er det nokon %emm kjønnsforskjellar her, anten i komitemedlemmene sine kjønn, eller dei som blir vurderte sine kjønn og så vidare, %eee og kva kva er det eigentleg det kvalitetsbegrepet\kvalitetsomgrepet man\ein ja man\ein bruker eller seier at man\ein forheld seg til, og er det likeins i alle dei forskjellige søknadene for eksempel?


så har vi intervjua garva komitemedlemmer i tillegg då om dei same tinga, og det er også veldig spennande, så det er ting som vi jobbar med å få få skrive artiklar om, og så har vi intervjua i tillegg leiarane ved institusjonar som driv med musikkutdanning.


og då har vi intervjua dei om likestillingstiltak, så då går det ikkje spesifikt på det her med kvalitet, men vi har også spurt dei når dei seier sjølvsagt når vi tilset ein professor så er det ei grense for kva tid vi kan kvotera og kvoteringsgrensa går på det må ikkje gå utover kvaliteten.