da var det sånn at %emm %ttt jeg hadde hatt en dialog med en som heter Fredrik Forssman som jobba da som det som de kalte for rockekonsulent og som driver det som nå heter KOFOR her oppe.


ja og han %emm han %eee vi hadde lufta det at vi hadde litt tenkt på å være litt i Tromsø da og så og han drev og skulle sette opp et studio.


også traff vi han tilfeldig egentlig på Kaffebønna, så vi k£ kom vi litt i prat og han %unint, men hva skal vi ikke prøve å få til etter annet og ikke sant, og så satt vi på Kaffebønna så satt vi og tegna på en serviett liksom, hva må vi ha for at det skal være et ordentlig studio i Tromsø?


også også han er jo så utrolig driftig, sånn at han bare så ringte han meg, det var bare altså noen uker etterpå, så tenkte jeg vet du hva Jon Marius jeg tror faen meg jeg får det her til, %heh også også og da var det det som ble Kysten studio da som han hadde %eee sådd kimen til der.


%eee og det %emm og det da var det først var vi borte på på det Kystens hus og i %unint en sånn øvingshall som ble lagd for %eee NOSO der, og så nå er det jo i brannstasjonen nede på TVIBIT for de som ja de som for de som er godt kjent i Tromsø så er det et sånn et svært ungdomshus da som kommunen har bygd opp.


ja i Tromsø de som er godt kjent her ja %heh.


men men så det er ikke noe særlig akademisk over det, så tar du en akademisk vending.


ja ja for da og da da er det sånn at da er det %mmm den daværende dekanen ved Kunstfaglig fakultet, altså Håkon Stødle og %emm og Anne Aagaard som og fortsatt er administrativ leder, de de de %eee ha£ %eee var på utkikk etter noen som kunne undervise i musikkteknologi da.


så og så og så etter litt sånn fram og tilbake, så fikk jeg da på en måte en %eee begynte som timelærer da ikke sant så går man liksom gradene oppover, og nå et£ etter hvert så ble jeg da til slutt førsteamanuensis i i musikkteknologi %ttt.


så du kombinerer altså en %eee full£ fulltids akademisk syssel med produksjon av musikk på verdensnivå?


ja,og og det er jo det som er fantastisk med det å være ved et kunstfaglig fakultet, fordi at da er det da er det, altså det er jo mitt musikalske virke på samme måte som en en en %eee altså Sergei som underviser %eee som er professor i piano som som gjør konserter og sånn så er det så jeg gjør da produksjoner som en del for å holde meg relevant.


og og ikke sant og det er jo selvfølgelig veldig artig å vise til studentene at ja her er her er liksom den låta som jeg gjorde med Nils Petter %eee i fjor og den ja han fikk jo Spellemannprisen akkurat og ikke sant.


%heh altså produksjonene blir en form for både %emm didaktisk eller pedagogisk empri og forskningsempiri samtidig?


det det det er veldig fin måte å gjøre det på da.


sånn at så sånn som det her med Nils Petter-plata den har jeg også gjort en paper på som jeg presenterte nå før jul i fjor %eee og d£ og jobber med en artikkel basert på det hvor jeg sammenligner produksjonsprosessen som vi gjorde og %eee med hvordan je£ %eee Jan Erik Kongshaug %eee spilte inn %eee Belonging med Keith Jarrett og og Jan Garbarek på syttitallet.


og liksom sammenligna %unint gjort intervjuer med de guttene fra som spilte inn Belonging da og og og og med med de som jeg jobba sammen med på.


men hva hva %eee altså jeg skjønner jo at det er jo store forskjeller fra å liksom assosieres med digre altså sånn derre superstjerner og bo i New York og og og være med på å skrive %eee hitter som drar inn milliarder %heh av dollars %eee til å å være her i Tromsø og rett og slett drive forskning og finne ut litt av korsen\hvordan ting henger sammen.


hva %eee ka£ var det et vendepunkt der, hvor du bare slapp %eee spaken holdt jeg på å si og sa det her %heh?


ja nei altså når jeg flytta så var det så var det ikke en %eee da da da fortsatte jeg egentlig bare i samme altså jeg %emm.


%eee de fortsatte å sende meg filer, og da var det sånn at når de de satt der og jobba så så s£ ikke sant så på grunn av tidsforskjellen da så var det sånn at når de liksom dro fra studie£ studio om %eee på kvelden sånn i tolvtida så s£ lasta de opp filer, og da hadde jeg det sånn at jeg når jeg kunne levere i barnehagen, mikse og gjøre det som var min del av arbeidet da, og så sende av gårde filene til de %eee, dra og hente i barnehagen, og de fikk den akkurat når de kom i studio.


så det var helt sånn perfekt altså, så vi hadde sånn tjuefiretimersoperasjon gående der noen år da.


men så etter hvert så forandra på en måte %eee altså ikke sant musikkbransjen er jo i stor endring også teknologisk, og og etter hvert så for£ forandra det lite grann hvordan vi trengte å jobbe, samtidig som jeg fikk altså jeg prioriterte da mer og mer det å jobbe akademisk altså som lærer da.


sånn at jeg fikk større og større stilling og fler og fler studenter, og og også trivdes veldig godt med å gjøre det.


sånn at jeg sånn at det var det var ikke liksom en sånn, det var ikke en sånn skift.


når vi kom til Tromsø så var det egentlig bare på en måte at alt det praktiske plutselig gikk opp fordi at sånn altså sånn %eee å bo med to småunger på Manhatten, det det det er veldig dyrt og veldig upraktisk.


så barnehagen var sånn to etasjer under Rockefeller center, og det var %unint det var bare var bare styr ikke sant sånn at det er mye bedre å for barn å vokse opp her.


du er samboer med en av de de holdt på å si største navna i Tromsø, hun Anneli Drecker?


absolutt som som a£ som er stipendiat ved Musikkonservatoriet ja %eee holder på med.


kan vi gå til den der musikkteknologiske forskninga fordi hva når du.


%emm vi har jo hatt noen erfaring i Tromsø allerede om at det har vært forsøkt å sende %emm sette opp te£ opera på kinoen, at vi har fått sitte i kinoen og høre opera samtidig som de hørte operaen på Metropolitan.


%eee og så ha£ vet vi at dokker\dere har jobba med å prøve å få til samspill mellom U_S_A\USA som er så har så annerledes tidsfase enn som oss altså man har spilt sammen, li£.


ja lange avstander o£ både i tid og rom.


ja og det dette er det et et et %eee prosjekt som jeg kom inn i %eee tidlig når jeg etter hvert ble ble ansatt ved konservatoriet som var World Opera-prosjektet som ble leda av Niels Windfeld Lund %eee som jobber ved dokumentasjonsvitenskap her %eee på %eee i på U_I_T\UiT Norges arkt£ arktiske universitet %heh.


%eee og %emm %eee og han hadde et større prosjekt %eee gående da allerede som var et samarbeidsprosjekt med Stanford, N_Y_U\NYU, McGill %eee og den Det Kungliga Tekniska i Stockholm hvor man hvor vi satt opp et sånn s£ %eee spesiallagd programvare som gjorde at vi kunne %eee altså at vi kunne spille konsert som foregikk på alle de stedene samtidig.


men den og %eee men den den h£ det som er utfordringa når du skal spille musikk med noen som er i California, det er det at det er tidsforsinkelse.


og selvfølgelig én ting er jo på en måte at du må sende via masse ruter og sånne ting som introduserer en del forsinkelser.


men så er det også det at du har altså bare altså ly£ signalet brer seg i ledningsnettet med lyshastigheten, og bare bare det gjør at du får liksom en en sånn tredve\tretti førti millisekund forsinkelse som vil si at istedenfor liksom hvis vi står og snakker sammen så plutselig så så hadde vi stått i hver vår ende av en konsertsal og skulle snakke sammen ikke sant.


og da blir det jo klart at dialogen blir vanskeligere ikke sant.


og fordi og og det er jo ikke helt umulig å tenke seg at man kunne stått kanskje i hver vår ve£ hver sin ende av en konsertsal og spilt sammen.


men i tillegg så er det det at du har på grunn av den her nærmikkinga og all måten man må jobbe for å unngå at det blir sånn feedback og masse sånn ekkogreier og sånn så så må vi så så blir det veldig vanskelig da å spille ikke sant.


hvis vi skal spille liksom holde liksom et tempo og sånn en time og en klokke så så så blir det en sånn forsinkelse, så blir det helt sånn så det blir sånn %unint hele tida.


og det og det er liksom den store utfordringa når man jobber i innafor det her formatet at du har sånne tidsforsinkelser og litt forskjellige tidsforsinkelser overalt og sånn, og da må man jobbe og det liksom og der var det på en måte vi litt sånn essensen i det arbeidet ble etter hvert å finne det kunstneriske uttrykket som passa i et sånt format.


at man måtte liksom skape kunst som fungerte innafor en en en, altså skape musikk som hvor tid time liksom klokke ikke er viktig men samtidig som man er interessant å høre på.


neste skritt er og det er en sånn %eee det som vi jobber med, og som %eee det som er litt sånn det det store innafor det her utrolig smale fagfeltet, det er jo det er jo da det som kalles for prediksjon.


ikke sant ja og og og liksom det som jeg s£ et prosjekt som jeg er i gang med nå akkurat fått finansiering fra fra U_I_T\UiT %eee Norges arktiske universitet %heh.


e£ e£ ikke sant vi har jo noe sånn derre sånn eksperimentelle prosjekt da som man kan få få få penger til, og da da har jeg fått penger til å prøve å utvikle en maskinlæringsalgoritme som kan altså det og den liksom %foreign er at å å lage en algoritme som kan forutse hva Bugge Wesseltoft skal spille om tredve\tretti millisekund.


det er jo det det det føles ut som en sånn %eee sånn tidsreise nærmest, men %eee det er liksom det det er da %emm %eee du, hvis jeg forstår deg rett da, så er det rett og slett man har et kamera som filmer inne i musikk£, nei inni pianokassa og klarer å beregne at %eee den når den hammeren treffer strengen.


nei nei nei mye mer mye mer spennende enn det egentlig.


ja fordi at maskinlæring ikke sant det er jo dette herre det er det at vi kan bruke algoritmer til altså vi kan bruke store datasett %eee %eee og utforme algoritmer som kan på en måte s£ analysere og finne sammenhenger som vi ikke klarer å se fordi at det er så komplekst.


sånn som at dere har fått med dere at at NASA har funnet noen nye planeter nå fordi at de har liksom brukt maskinlæringsalgoritmer %eee til å å å å jobbe med med det her keplerbildene funnet liksom nye planeter som mennesker da har oversett ikke sant.


og på sa£ og d£ og det liksom det som er tanken da er da å å hvis man ut fra et stort %eee la oss si %eee enten Bugge sitt materiale eller en annen musiker, hvis man analyserer store mengder med innspillinger og så %eee.


håpet er da at den da£ her datamaskinen skal eller det her algoritmen da skal kunne klare å lage et møn£ se et mønster som vi ikke kan se.


altså %eee jeg tenker at jeg syns at Bugge er en av de store improvisatorene ikke sant i den i moderne musikk.


ja det var derfor det var litt sånn spesielt at du altså jeg hadde skjønt det hvis det var blues.


da veit man som oftest hva hvilken akkord som kommer etter.


ja men og og og og det som er at ikke sant at %eee det det og det jobbes jo veldig mye med maskinlæringsalgoritmer innafor det her feltet og særlig da innafor komposisjon, altså prøve å få en maskin %eee en algoritme til å komponere en pop£ poplåt og alt mulig sånn, og det er veldig vanskelig fordi at det er det er jo det å komponere er jo to forskjellige %emm ting.


det er den kreative outputen, og så er det %eee det analytiske, altså du lager noe og så hører du er det bra ikke sant.


og for å være en god komponist så må du ha begge deler, og og og der er det en liksom og det å klare å lage en algoritme som gjør begge de to tingene, det er veldig vanskelig.


mens det du men og så det å lage en hel Bugge Wesseltoft-sang ikke sant det er det er det krever et geni.


mens %eee mens hvis du men det å se men å se kanskje et vindu på ti millisekund, fem millisekund, tredve\tretti millisekund ikke sant, du spiller %unint så vet du at det kommer du vet mest sannsynlig hva som kommer ikke sant.


og og og det samme og det og det er liksom hvis Bugge spiller %unint, så og liksom så kommer han mest sannsynlig til å spille %unint.


det det det er en sånn det er en en sannsynlighetsting.


selvfølgelig er det jo på en måte når man snakker om det på det her nivået så blir det litt flåsete, men det det men dette her handler altså om å i en en sånn her setting hvor man spiller sammen, klarer vi å klarer vi å ta bort den her tidsforsinkelsen med en algoritme?


det er utrulig men fordi at du s£ vi snakker jo faktisk om at vi vi vi snakker jo på det utøvende planet, men vi snakker jo egentlig om en utøvende planet.


ja %eee veldig spennende, veldig fin %eee betraktning ja.


det er et engasjement du har gjennom universitetet i %eee Kristiansand?


ja altså jeg har jeg er også førsteamanuensis i musikkteknologi ved Universitetet i Agder, men det men det er en veldig f£ %eee flott utdanning det også.


det er jo jeg gjør jo egentlig mye av det samme %emm som som lærer her, altså at jeg underviser, altså lærer studenter hvordan de skal bruke musikkteknologi i det musikalske virket sitt.


men mange av de jeg underviser her i Tromsø er jo musikere som spiller et annet instrument, altså jeg har gitarister og trommiser og sånn de fl£ de aller fleste eller folk som skriver eller noe sånt.


%eee %eee mens i i Agder så er det en en ren der er det ren elektronisk musikk, altså at folk jobber kun med laptop, så de kaller det for laptoplinja.


så det og det og det kommer vi vel også til å tilby her %eee.


der jeg vet ikke om vi rekker å tilby det i år, men %eee jeg vet at vi det er snakk om å tilby det, eller ja ja altså at at folk kan gå som produsenter eller som %eee elektroniske musikere da.


ja jeg gjør det altså jeg spilte var og spilte Julekveldsvisa med klassen til dattera mi på %heh når vi hadde konsert på Veitasenteret.


det var %eee det var en %eeee det var hardt %heh.


%eee nei %unint hadde god gammal gitar, men jeg savna laptopen %heh.


ja nei men %eee men %eee så så men jeg jeg prøver å gjøre det altså sånn det er jo en det er en viktig del av av %emm jobben å på en måte å prøve å være s£ %eee våken musikalsk da.


altså det her er jo helt det her er jo så stilig for at her er det jo både både innenfor forskninga og teknologien, og også i forhold til produksjon av musikk så er liksom verden bare blitt så bitte liten og så tett på.


vi sku£ vi skulle nesten hatt %eee mere tid med deg Jon Marius for at det er jo liksom flere ting etter hvert som vi har prata her som jeg tenkte å det her skulle vi %eee snakka mer om.


det er det er s£ ting som går også på sånne tekniske sånn der nerdeting, men det får vi kanskje ta %eee enten en seinere gang, eller at folk sjekker ut %eee forsknings-paperene dine som du kaller det altså %eee u£ publikasjonene.


da går man bare inn på Universitetet i Tromsø, og så s£ %hhh så googler man Jon Marius Aareskjold, og så kommer man rett inn på hans %eee forskningsidentitetsside ja og da kommer man rett inn.


men men du sa tidligere at det var ved i Trondheim ved på husa samfunn£ altså studenthuset der du begynte Studentersamfundet der du begynte som, men men hvorfor teknologi?


hvorfor tok du ikke gitaren på ryggen og reiste ut i verden?


nei det det altså det det føler jeg at på en måte %emm %heh %unint det er det er et godt spørsmål, men jeg tenk£ jeg føler at det er på en måte det det er de£ altså jeg er ikke sånn sinnssykt flink musiker, også er jeg ikke sånn jeg er ikke liksom den flinkeste til å programmere datamaskiner, men jeg er sånn skikkelig bra midt imellom %heh.


jeg er ganske god på begge deler, så så så jeg tror det er det at jeg er på en måte %emm.


ja ja jeg jeg er på en måte ganske flink til til til begge ting, og det ser jeg at det er mange av de andre som er i inn£ innafor det her fagfeltet da.


%eee de har litt den samme i at det er en sånn at man er en kreativ person og og og og lager musikk, og man nerder helt sykt liksom med å sitte og lage algoritmer og ikke sant.


hvor korst£ hvor er dette forskningsfeltet om femti år?


sånn som jeg opplever det nå nå kan det være at det her maskinlæringsgreia bare at det kommer til å kjøre over et stup eller %eee krasje i en vegg eller noe sånn, men sånn som jeg ser det nå så er det på en måte veldig mange av de tinga som %eee som %emm som vi nå er nødt til å gjøre sjøl det er det det det det l£ gjør datamaskinen for oss.


%eee også også tenker jeg at %eee at det er veldig lite altså %eee interfacet som man bruker for å deale med, altså når jeg nå sitter jeg ikke sant jeg sitter jo med en skjerm og ei mus og et miksebord på en måte og noen sånn fadere som man drar opp og ned ikke sant, men jeg tenker at det det det interfacet tror jeg er mye mer sånn altså den %eee.


ja ja altså måten jeg interag£ in£ jeg jeg interagerer med datamaskinen, den tror jeg er helt annerledes.


ja med s£ med stemme og med blikk og med hva det nå måtte være, og så %unint sånn og og og også det at liksom at man %eee alt fra sånn at jeg tenker at datamaskinen mi kanskje ikke står i rommet sammen med meg og det er ikke sant det er masse sånne spennende ting som skjer da.


ja det må jo bli %eee det må kanskje bli femti år til for at jeg syns ikke altså akkurat den her %foreign med et tastatur, ei mus og en dataskjerm, jeg synes ikke den har forandra seg nevneverdig på tjue år %heh.


nei nei eller ja og f£ eller femti år ikke sant.


ja nei det er sant det, men jeg tenker men jeg føler i hvert fall i en sånn musikkproduksjonsverden da, så føler jeg at det er en altså den %eee så tenker jeg at det det virker på meg som det er en stor endring der.


%mmm %ttt jeg tror %eee det var det Jon Marius, og så %eee var det en stor stor glede å %eee ha deg som gjest her og høre på deg.


takk det samme, så hyggelig også snakke med dere også.


også så har jeg lært et par nye ord og det er %foreign altså forsinkelse.


det er et vesentlig ord hos dokker\dere.


det er det dokker\dere skal unngå, så det kan vi liksom ha som et motto at vi skal liksom forsøke å unngå %foreign.


ja ja ja så syns jeg du holdt deg bra Marit, selv om du sa du sk£ kom til å bli starstruck.


du får ta en selfie med han Jon Marius %heh.


fikk du lyst til å høre mer om han Jon Marius Aareskjold, kan du lese mere på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


lik gjerne podkasten vår på Facebook under navnet Observatoriet podkast!


neste torsdag kan du lytte til en ny forsker som kan gi deg noe å tenke på.


forskere ved U_I_T\UiT, Norges arktiske universitet, har utvikla en lita trakt på to centimeter med et filter i bunnen som %eee kan etterligne tarmen vår.


ved hjelp av det her filteret kan forskerne finne ut av hvordan medisin fungerer på mennesker.


det var bare en sånn bitte liten som så ut som en helt vanlig tablett litt sånn glasur utenpå, men ikke noen sånn stor dings eller noe sånt bare en sånn bitte liten, ikke noen kapsel.


for at %eee du spør kanskje %eee hvorfor det, hvorfor spør jeg om en en sånn type ting?


det er nemlig for at i dag så er vår gjest %eee professor %eee, ok nå skal jeg holde meg fast her i legemiddelteknologi og biofarmasi ved Institutt for farmasi ved Universitet i Tromsø, Norges arktiske universitet %ehe.


og og %eee jeg må bare si %eee med det samme du er fra Tysfjord %eee og og nærmere nærmere bestemt kjøps£ Kjøpsvik.


%emm hvorfor %eee er det så interessant med korsen\hvordan medisin er innkapsla, eller pakka sammen, eller %eee sånn som vi innleda med her, D-vitaminet til hun Marit.


altså det er jo %eee all den medisinen som som vi ser, eller som pasientene eller brukerne ser, det er jo en s£ heil masse stoffer som er satt sammen.


det er jo ikke bare den derre aktive den som skal gjøre oss friske, for det er jo bare en bitte bitte bitte liten del, men den må være pakka inn på en måte som gjør at det er enkelt å håndtere, altså tabletten går %unint an å ta i, og det er også laga på en sånn måte at de skal få den effekten som %eee som de er tiltenkt å ha.


%eee jeg kan komme på liksom oralt at du putter det i munnen, rektalt at du %eee ja %heh gjør andre ting.


ok %heh prøvde å være litt sånn ja opp i rumpa da, eller jeg bare jeg bare sier det som det er.


du kan smøre det på huden sånn at det går over huden.


du kan legge det i munnen, ha det øynene.


så det som er til felles det er egentlig at der er det slimhinner og og steder på kroppen som tar opp den der.


%eee huden tar også opp %eee s£ me£ noen stoffer %mmm, og andre ganger så er det jo ønskelig med en lokal effekt, at det ikke tas opp, og da %eee pakker man det inn på andre måter %mmm.


for korsen\hvordan er det det fungerer hvis jeg tar en %eee en tablett, og den havner i først i magesekken også videre ut i tarmen, og det er der den %eee fordeles i kroppen.


%eee når tabletten kommer ned i magesekken, hvis det er en heilt vanlig tablett, så løyser den seg opp der også går den ned i tarmen, og det er der opptaket skjer.


det er der %eee de aktive molekylene blir frigitt, og den går over tarmbar£ barrieren, over i blodet og kan sirkulere rundt i kroppen og komme frem til dit det trenges.


så %emm den prosessen med å få %eem den aktive substansen over den her barrieren den %eee den kan av og til være utfordrende, og der kan det ha noe å si korsen\hvordan medisin pakkes inn.


%eee altså %eee tarmbarrieren er jo der for å beskytte oss egentlig og for å passe på at vi får i oss de næringsstoffene vi trenger, og altså den har en veldig spesifikk funksjon, og noen stoffer går lett over og andre stoffer vil ikke kroppen ha i seg.


så %eee da må man av og til gjøre noen %emm grep %eee for å å få det her til.


sier du at kroppen velger å å motstå enkelte stoffer?


%eee den tar opp det den trenger, og så det den anser som farlig ofte legemidler %eee vil den kanskje helst %eee ikke ha i seg.


er farmasøyten og kroppen enig om at legemidler kan være farlig?


%eee legemidler i for store doser er farlig %eee, men %eee av og til har man en sykdom, så er det jo også veldig viktig å ha ei effektiv behandling for den her sykdommen, og da må vi av og til lure kroppen lite grann, for å at den skal skjønne sitt eget beste.


og der %eee kommer forskere som deg inn for å gi kroppen lite grann %eee redskapa %eee for å %eee å rett og slett skille rett fra galt og og lure inn det vi faktisk trenger.


ja, og kanskje også %eee det som er ennå viktigere er jo at vi må før vi kommer så langt at vi faktisk gir det til et menneske og ser korsen\hvordan det skjer i kroppen, så må vi ha en ide om kommer det her til å fungere eller ikke %eee, så vi er litt inne på et tidligere stadium før det blir en medisin.


ser vi på innpakninga og så ser vi på er det sannsynlig at den her medisinen blir tatt opp i kroppen, og det er der vi har en liten hemmelig %eee duppedings %eee som vi er veldig fornøyd med.


å den skal vi %eee den skal rett %eee rett før vi skal %eee tøtsje innom det, men først så så %eee skal jeg innrømme at jeg har jo juksa litt.


jeg har snakka med deg litt på rå£ på forhånd for å prøve å forstå akkurat det her med med fordelinga av medisin i kroppen.


og jeg synes du fortalte det på en så veldig flott måte %emm %eee altså at medisinen %eee ikke nødvendigvis %eee altså nærmest %eee som en %eee en retningsstyrt missil oppsøker det området den skal, men heller som en en en spray med parfyme i et rom.


%ttt altså det som er på en måte %emm drivkrafta når medisiner tas opp i kroppen det er en prosess som vi kaller for diffusjon.


og den foregår sånn at hvis man for eksempel tar parfyme som et eksempel, sprayer jeg en dusj med parfyme i én ende av rommet, så er det høg konsentrasjon av duftmolekyler der, mens i andre enden av rommet så er det veldig lav konsentrasjon eller ingen konsentrasjon.


og da flytter de her duftmolekylene seg ifra der det er høg konsentrasjon til der det er lav konsentrasjon og sprer seg i heile rommet.


den går ikke bare til nesen til personen i andre enden av rommet, men den sprer seg i det rommet den har tilgjengelig.


så det derfor det også er viktig å vite hva det er man %eee man putter i seg for å å vite hva slags %eee bieffekter det kan ha på resten av kroppen, ja.


men så er det altså skal vi snakke om P_V_P_A\PVPA som er en forkortelse som jeg skal overlate til deg å å ta %eee, men forklar helt kort hva det er for noe.


altså P_V_P_A\PVPA det er en forkortelse som står for %foreign %emm, og det er rett og slett en en liten to centimeters %eee traktlignende sak %eee med et filter i bunnen, og på det her filteret så kan vi lage for eksempel en kunstig tarmmembran.


vi tar kunstige fettstoffer, blander dem som vi vil og legger dem i et %eee lag på bunnen av den her trakta, og så har vi en liksom-tarm, og da kan vi %eee hvis vi da putter litt medisin på toppen så kan vi se vil det herre gå igjennom tarmmembranen eller ikke, eller er det stor sannsynlighet for at det kommer til å gjøre det?


vi kan jo ikke sette er lik mellom vår tarmmembran og den lille kunstige saken vi har, men vi kan forutsi om det er sannsynlig at den kommer til å %eee gå over eller ikke.


for at da er altså det det her filteret du snakker om det er syntetisk fremstilt.


det er ingen %eee ingen %eee mennesker eller dyr som har måttet bøte med livet for å skaffe til veie det der, og dem har de samme egenskapene som det tarmen har, %eee så %eee som du sier at %eee %emm det som trenger gjennom den det vil trolig trenge igjennom vår tarm også.


nei det her det starta jo %eee når jeg var stipendiat %eee så det var jo veilederne mine som hadde den opprinnelige ideen %emm og så %emm gikk det veldig bra.


vi fikk kjempefine resultat så har det bare rett og slett balla på seg.


er det sånn verdensbyen£ gi£ begivenhet?


er det bare vi vi som har det her ved Norges arktiske universitet?


ja altså den er jo utvikla her og det er jo vi som er eksperter på akkurat den herre modellen %eee.


det fins også andre %eee modeller som også har som mål å kunne forutsi, altså kunstige modeller som %eee har som mål å kunne forutsi om medisiner kommer til å bli tatt opp i kroppen, %eee men akkurat den her er det den er vår %mmm.


det her var jo da %eee for noen år sia i sånn totusenogfem totusenogseks %eee og det var jo veilederne mine som som hadde det siste ordet i det her, %eee og de var ikke altså de var forskere eller begge to var professorer, %eee og de var ikke interessert i %eee patenter og innovasjon og.


de var interessert i forskning, så %eee så vi valgte å publisere, så det ligger åpent for hvem som helst kan %eee lese våre artikler og og bruke den her metoden, %eee så vi vil heller spre det glade budskap enn å patentere.


forskning for det globale samfunn altså.


det er veldig, veldig nobelt gjort da, men er det sånn at du tenker %eee noen %eee dager %eee når det er litt sånn trangt med økonomien at skitt altså, hva om hva om vi bare slang inn en liten %eee %heh søknad?


altså hadde hadde vi vært der i dag som vi var i totusenogfem totusenogseks så trur jeg kanskje vi hadde tenkt litt annerledes, for at det er et anna fokus i dag på at man skal patentere, og man skal ha det innovasjonsaspektet i forskninga si.


så det kan være at vi hadde gjort noe anna i dag, %eee men %eee nå gjort er gjort og da %eee får vi bare nyte at vi kan drive forskning og snakke med alle og fortelle alt vi har gjort.


men den herre den herre oppfinnelsen som du har vært med på å utvikle, P_V_P_A-en\PVPA-en %emm kan du bytte ut det, for nå snakka vi om at det det var %eee et filter som kunne gjengi korsen\hvordan tarmen ser ut, kan man %eee bytte ut det filteret for eksempel med å etterligne huden etterligne andre deler som man har lyst til å forske på?


vi har %eee vi har også laga en sånn %eee dings som etterligner huden.


så det er jo bare korsen\hvordan sånn her fettstoffer og komponenter eller ja man s£ putter i %eee den røra man lager filteret ut av %eee som avgjør %eee hva den etterligner.


så hvis man har noe som ligner på huden så etterligner man huden, mens har man noe som ligner mere på tarmen så er det den som er er målet å etterligne.


og %eee det her er jo noe som %eee jeg skjønner %eee altså nå nå vet ikke jeg så mye om korsen\hvordan dokker\dere jobber da, men jeg skjønner det at det her %eee korter ned tida %eee dokker\dere trenger å bruke på laboratoriet.


%eee og en anna %eee ganske hyggelig bieffekt ved det det er at dokker\dere reduserer bruken av forskningsdyr, og det her har dokker\dere fått en pris for.


%eee vi fikk %eee for noen år tilbake Norecopa sin %eee pris for %eee reduksjon eller %eee erstatning fe£ av bruk av forsøksdyr %eee for det er klart altså når når.


hvem var det hvem som ga dokker\dere den Norecopa?


%heh jeg blir imponert over du klarer å å stokke tunga på det.


%eee så det er en altså det er en verdensomspennende organisasjon, %eee mens Norecopa er da den som altså i Norge den norske delen av den her organisasjonen.


%eee så de jobber med å få på plass %emm altså retningslinjer for bruk av forsøksdyr %eee og prøver å erstatte bruk av forsøksdyr der det er mulig, og om man må bruke forsøksdyr at man gjør det i minst mulig grad og gjør det best mulig for forsøksdyra da.


så de syns at vår lille duppedings var såpass lur at den fikk vi en pris for, så det er jo veldig hyggelig.


%mmm også er det jo veldig hyggelig å kunne renn£ redde noen forsøksdyr også da.


for det der er jo et litt sånn sidetema da, men %eee %eee for meg som ganske vanlig fyr, så er det jo egentlig liksom rotter.


jeg vet at det er fluer som blir mye brukt.


dem syns man kanskje ikke så synd på, men %eee men %eee korsen\hvordan er den %eee bruken %eee som du opplever det?


altså nå driver jo ikke vi med forsøksdyr for at vi har jo andre %eee metoder.


%eee jeg har jobba med forsøksdyr i andre forskningsprosjekter.


da jobba jeg med med mus %emm %unint altså.


de som jobber med forsøksdyr er jo oppriktig opptatt av dyra, %eee så dyra har det jo så bra som de kan ha det, men det er klart %eee de blir jo utsatt for %eee litt sånn ubehagelige ting av og til %eee.


skal du for eksempel forske på %enm brannsår så må jo dyret ha et brannsår, så det er og vi veit jo alle korsen\hvordan det er å brenne seg, så det det er jo noe med at man men man må jo alltid avveie %eee.


man må jo teste ut om ting er trygt før man gir det til mennesker, så vi vil aldri komme trur ikke jeg komme dit at vi kan absolutt ikke bruke forsøksdyr %emm.


det betyr altså at dem innenfor innenfor medisin som vitenskap, så setter man mennesket høyere enn dyret.


da er det ikke sånn der man er ikke jevnbyrdige størrelser.


det som er godt for mennesket, det kan koste for dyret.


det må vi vel kunne innrømme at sånn er det ja %mmm.


brutale fakta, men %eee det er jo nok %eee mange av oss som er i live takket være %eee gjennombrudd vi har funnet som følge av det.


og i grunnforskning så er jo forsøksdyr absolutt nødvendig %eee.


det er ikke sånn at jeg er motstander av bruk av forsøksdyr, men kan man erstatte det, og kan man redusere bruken, så er jo det veldig fint.


ikke sant og det er det jeg syns jo også er veldig positivt at dokker\dere har %eee funnet ut det her altså.


du %emm Gøril %eee en landsens jente fra Kjøpsvik %eee via Texas til %eee Tromsø.


fortell litt om %eee veien %eee du har %eee bak deg!


ja nei jeg jeg vokste som sagt opp i Kjøpsvik %emm og har alltid vært veldig interessert i naturfag.


matte og naturfag det har vært %eee mine mine fag, og jeg har alltid hatt veldig flinke lærere i de fagene.


%eee så jeg gikk på videregående på i Knut Hamsuns videregående skole som det heter i dag på Hamarøy %emm var et år innom i Trondheim og studerte litt der før jeg kom til Tromsø og tok %eee utdanna meg til farmasøyt.


hva var det som gjorde at det var akkurat %eee farmasi?


%mmm altså farma£ farmasien er jo så fantastisk, for det er jo altså det er jo som ei konfekteske.


du har én fot i liksom i biologien, og du har én fot i realfaget, så du du lærer jo om heile veien ifra du lager det her molekylet syntet£ altså lager det på labben kjemien og så må du finne ut korsen\hvordan virker det her på kroppen, korsen\hvordan tas det opp i kroppen og heilt til slutt, hva er effekten på samfunnet?


så du f£ du får fulgt det heile veien, %eee så vi kan liksom litt av alt.


har ser ut som dem har sånn hobbybenk hvor dem sitter og koker og.


ja nå fikk jeg lyst til å bli farmasøyt.


%eee og %emm når jeg var ferdig som %emm som farmasøyt så skulle jeg jo egentlig begynne å jobbe i apotek.


det var det som var planen, men så %eee dukka det opp en mulighet for å ta en doktorgrad, så tenkte jeg ja nei jeg hadde jo kost meg på masteren så det det hoppa vi på.


%eee og etter doktorgraden så hadde jeg et år i Texas i San Antonio heilt annerledes enn Tromsø og Nord-Norge, %eee var en veldig fin opplevelse, og så blei det utlyst stilling i Tromsø og da søkte man jo %eee og da fikk man komme heim igjen %mmm.


så det var den korte %eee halvkorte versjonen i hvert fall.


så det var ingen enkeltpersoner eller artikler eller noen sånn tekster som sa å den veien skal jeg gå.


det var det bare utvikla seg s£ organisk?


det er noe med altså det man er interessert i det vil man jo forfølge, %eee så har jeg tenkte jo aldri når jeg gikk på skolen i Kjøpsvik at jeg skal bli professor når jeg blir stor.


%eee det gjorde jeg ikke, men %eee men det er noe med å bare forfølge der nysgjerrigheta bringer en %eee som som har nok gjort at jeg står her i dag.


hun har jo ganske mye sånn nysgjerrighet på på hennes C_V\CV curriculum vitae, så %eee s£ har hun også skrevet om solk£ spørsmål om solkremens holdbarhet, men ikke minst så har hun tatt til orde for at det er en skammelig.


%unint forteller noen hemmeligheter %eee.


men %eee hun har du har gitt til kjenne at du syns det er en skammelig forskjellsbehandling mellom sykdommer som menn har og kvinner har.


et eksempel er du går ut med det er jo at %emm altså spesifikke kvinnerelaterte lidelser får ikke midler til.


for eksempel så sier du at %emm det hvert år er rundt tre hundre og femti millioner tilfeller nye infeksjon£ vaginale infeksjoner i l£ verden, og så får man altså ikke penger til å forske på dette.


%emm jeg har jo %emm utrulig dyktige kollegaer som jobber med og er sjøl litt involvert i de prosjektene som jobber med utvikling av nye medisiner for vaginale infeksjoner, %eee og det viser seg at det er en sånn litt sånn hysj-hysj.


det er liksom ikke noe det er liksom bare syt fra damene sin side om de klager på infeksjoner i underlivet.


det er ikke prioritert, %eee og det er veldig vanskelig å få midler til det.


%emm altså andre s£ mere alvorlige altså %unint brystkreft de %eee ha£ er jo ei anna stilling, så jeg skal ikke si at alle kvinnerelaterte sykdommer er i samme situasjon, men de der litt mere som vi ikke snakker så mye om kanskje %emm de har store problemer med å få bli tatt seriøst egentlig og få forskningsmidler.


og det men det berører jo oss alle sammen.


enten er vi kvinner eller så mange andre bor sammen med en kvinne %heh så %eee så det er jo et %eee et problem som som %eee er stort %mmm.


tre hundre og over tre hundre og femti millioner nye infeksjoner i året er jo et gedigent tall, så ved å løfte frem den saken så håper vi jo at %eee at det det kommer ei vending i f£ i i i forhold til ideene rundt hva er det slags %eee f£ %mmm sykdommer som krever og skal forskes på, ikke sant.


for her er det jo rett og slett en ujevnhet, og her mangler vi jo en liten likestillingspolitikk fra kanskje til og med fra regjeringas side som gir midler til %emm til forskningsrådet og til E_U\EU så her %emm.


så har du den andre tingen ste£ jeg syns det her syns jeg var kjempespennende at du har skrevet om, og at det er jo en måte %eee du tar faget ditt ut og gjør det samfunnsrelevant for heile globen, men det andre var den der med solkremen.


og da tenker jeg på sånn er det %ttt korsen\hvordan skal vi vite som alminnelige solkremkjøpere eller medisinkjøpere eller vitaminkjøpere hvor lenge disse her tingene har %eee varer, altså hvor hvor lenge har dem effekt?


nå står det jo alltid hvor %eee altså ut£ %emm %foreign holdbarhetsdato heter det ja %eee på både medisiner og altså fe£ solkrem eller andre kosmetiske matvarer, det har vi det også på.


%emm i tillegg så er jo blant anna solkrem er jo litt sånn %emm %eee der står det jo sånne åpne krukkesymbol, så hvis dokker\dere går heim og ser på solkremen så er det altså en sånn et lite %emm symbol som viser ei krukke med et åpent lokk.


og under det symbolet så kan det stå seks måneder, tolv måneder, atten måneder, og det forteller hvor lang tid etter at du har åpna %emm produktet ditt er det holdbart.


så det er ikke alltid du kan se på den holdbarhetsdatoen.


%unint rett og slett bare skriver med tusj på hva\hvilken tid du poppa av lokket.


det er veldig lurt veldig lurt, men hvor mange gjør det?


å nei men %eee du %eee det her er sånn liten sånn %foreign som man kaller det.


så det så det handler jo om %eee stabiliteten til produktet, altså hvor lenge er solfilteret hvor hvor lenge virker solfilteret.


så det kommer jo an på korsen\hvordan du har %unint hvor snill du har vært med solkremen din.


har du hatt den med på %eee stranda i tredve varmegrader kanskje ikke akkurat i Nord-Norge men %heh andre plasser, og så hadde du den med på påskefjellet der den kanskje vart\ble utsatt for litt frost, så er det større sjanse for at %eee du ikke har et bra produkt %eee når du skal smøre deg da %mmm.


du %eee Gøril vi må %eee etter hvert begynne å runde av, men %emm du fortsetter jo bare å forske.


det er ikke sånn at du %eee fant på noe lurt nå og så %eee så slår du deg til ro med det.


hva er det du kommer til å bruke tida di fremover til nå?


skal man vel være såpass ærlig og si at det er jo pengene som bestemmer, så det er jo det som man får finansiering til %eee som man %eee må må fortsette med.


%emm men det som er hovedlinja mi akkurat nå det er å fortsette å utvikle den herre P_V_P_A-modellen\PVPA-modellen, gjøre den ennå bedre og %uhh %eee gjøre den %emm brukende på ennå flere områder.


vi ser jo det at det altså vi vi utlika£ utvikler masse nye medisiner, men det er også veldig populært å ta gamle medisiner og pakke dem inn på en ny måte, %eee så da er det veldig viktig å ha modeller som kan si ok er den nye innpakninga bedre enn den gamle?


%eee så jeg tror det er det er det er viktig å ha gode %mmm gode verktøy når man skal utvikle.


og så er det vel ikke å stikke under en stol at i fremtida så kommer det vel mer og mer %eee matematiske %eee altså datasimuleringer som kommer til å gjøre en god del av jobben, men vi er allikevel avhengig av gode %eee data å putte inn i de her modellene.


%eee så %emm det er mykje\mye mykje\mye spennende som vi blir ikke arbeidsledig.


nei da, men vi skal %eee holdt på å si sjøsette det og %heh og %eee takke så masse for en utrolig spennende prat.


du kan lese mer om forskninga til hun Gøril på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


følg oss gjerne på Facebook under navnet Observatoriet podkast, og husk at du kan abonnere på oss og laste ned n£ andre episoder på iTunes og Soundcloud.


høres neste gang med en ny interessant forsker.


forskninga til ukas gjest har bidratt til å avdekke brudd på menneskerettighetene her i Norge.


førsteamanuensis ved Det juridiske fakultet, han Marius Storvik, skal i dagens sending lære oss mer om bruk av tvang i psykiatrien.


du er førsteamanuensis %eee ved juridisk %eee fakultet %eee her på Universitetet i Tromsø, Norges arktiske universitet.


%eee men %emm vi bare Marit må sparke inn døra her.


fordi %eee det er sjelden vi får muligheten til å snakke med en forsker som har %eee i sin forskning %eee sørga for, eller hvert fall vært medvirkende til, en stor føljetong som %eee V_G\VG avslørte.


da %eee når han %eee leverte sin eller hadde sin %eee doktorgradsdisputas, %eee så måtte dagen etter helseministeren på N_R_K\NRK Dagsnytt og rett og slett stå skolerett for de funnene som var avdekka.


det er sånn som vi ønsker skal skje hver gang en doktorgrad tas i Tromsø %heh.


det er det er rått rett og slett %eee Marius.


hva er det kort fortalt du har forska på?


jeg har forska på hva er det som egentlig er lov til å gjøre inne i psykiatriske institusjoner.


det er masse psykiatriske institusjoner, det er masse pasienter og det er masse %eee bestemmelser som er der.


og så er det jeg den første forskeren som har gått inn og sett på, etter at døra er lukket igjen, hva er det egentlig som er lov og hva det er som ikke er lov, og jeg har tatt et dypdykk inn i det.


dette der er jo %eee veldig %eee altså det %unint litt sånn derre jeg vet ikke hva på norsk du kaller %foreign.


altså det er en liten sånn titt bakom gardina for %eee sånne som meg som egentlig kjenner veldig lite til hva det er som foregår på institusjoner.


det her er sånne lukka psykiatriske institusjoner.


har de har folk villet at du skulle se dem i kortene?


ja det jeg fant ut at jeg skulle gjøre, det var det at jeg ville gjerne vite hva det er som skjer overalt, og jeg kunne ikke lage til et spørreskjema, og jeg kunne ikke dra inn og besøke alle institusjonene.


så skreiv jeg et brev til institusjonene, så sier jeg kan dere sende meg rutinene dokkers\deres og fortelle meg hva er det dokker\dere meiner at skal skje i disse situasjonene?


og så fikk jeg en masse svar, og så har jeg sittet og lest de her rutinene og funnet ut hva er det som dem meiner at skal skje.


men det er klart jeg vet jo ikke hva det er som egentlig skjer.


jeg bare vet hva det er institusjonene meiner skal skje dersom ting fungerer optimalt.


og det er jo problemet, fordi at når jeg sammenligna det her med jussen så er det jo et systematiske avvik mellom rutinene og hvordan jussen er, sånn at hvis de her rutinene hadde blitt vurdert av en domstol så ville domstolen ha sensurert rutine etter rutine.


og det som er juicy her da, eller som er kanskje det mest alvorlige, det er brudd på menneskerettighetene.


det er jo sånn man tenker om %eee diktaturer og %eee plasser som %eee er langt etter oss på lista over verdens beste land å bo i.


ja og det men men det men det er jo ei %unint utvikling %unint hva er menneskerettighetene og korsen\hvordan utvikler dem seg, fordi at menneskerettighetene har på en måte blitt en standard, ikke sant.


det begynner på en måte som et minimumsstandard at es£ menneskerettighetene at staten skal la være å ta livet ut av borgerne sine.


og så utvikles det, sier man ok, men vi må forvente litt mer av statene og vente litt mer av statene.


så skrus den litt til, også øker standarden, og så b£ lager man til noen %unint generelle menneskerettigheter som gjelder, og så får alle landa noe også også strekke seg etter.


%eee og i forhold til det her området så er det en ting som som domstolene har jo ikke vært inne i det før det.


så det har vært noe som institusjonene har styrt sjøl, og det har på en måte vært forvaltninga sitt område.


og så har man da gjennom menneskerettighetene, så har det kommet en del saker opp som har jist£ vist noen standarder for korsen\hvordan skal det være.


og det er de sakene som jeg så har brukt inn i forhold til det norske systemet og sett korsen\hvordan ville det norske systemet vært i forhold til det her.


så det vi har altså vi trenger ikke å ha et eget lovverk.


vi kan ha bruke bare menneskerettighetene og for å ha de beste standardene for vår ivaretagelse av psykiske pasienter.


fordi at du kan si at menneskerettighetene setter en standard for hva som er lov og hva som ikke er lov.


men så er det jo også sånn at hvis man for eksempel skal gripe inn av man har et %eee vert£ rett på et privatliv etter menneskerettighetene, mens privatlivet kan jo ikke være absolutt, men menneskerettighetene stiller krav for at hvis du skal gripe inn i privatlivet, så må du ha en l£ lovhjemmel for det.


og det er en del av de her plassene hvor lovverket bare henger etter, hvor man ikke har laga til lovverk som passer overens, hvor karta og terrenget ikke passer sammen.


vi skal gå helt kjapt igjennom hva de her bruddene kan være.


og det her er %emm %eee altså jeg jeg skal liste opp fem eksempler som du %eee tidligere har kommet med.


%eee og alle de er vel egentlig %eee innafor når det kommer til %eee psykiatrisk %eee altså sånn prosedyrer eller, jeg vet ikke hva hva det heter, rutiner, %eee men det er bruken av det du har kritisert, og det er altså tvangsmedisinering.


%unint forklare helt kort hva det er for noe?


når en pasient blir sjuk, kontakter det psykiatriske sjukehuset og blir lagt inn heilt frivillig, så er det en rutine på sjukehusene på institusjon om at pasienten får ikke lov til å forlate sjukehuset før det er gått et døgn.


det er klart da e£ foretar man med frihetsberøvelse og stenger igjen døra og %eee av en frivillig innlagt pasient uten at det finnes et rettsgrunnlag for det.


og problemet er jo selvfølgelig at for noen pasienter, så er det sånn at da er det faktisk en grunn til at her må man vurdere dem.


her må man foreta en akutt vurdering, og det kan være noen særlige nødstilfeller hvor man faktisk må nekte.


men så problemet er at man lager til ei rutine som gjelder alle sammen, og det er jo fordi at man da skal slippe å si til pasienten at nei, vet du hva, vi tør faktisk ikke å sleppe deg ut.


da sier man det at vi har ei rutine som sier at ingen her får lov til å gå ut første døgnet, og da har man laget en generell regel som gjelder alle sammen, og hvor den blir uholdbar.


%eee kontinuerlig observasjon er det siste, og det ligger vel litt i ordet.


ja, når en pasient ønsker å ta livet sitt %emm %heh ønsker å ta l£ %eee %overlapping.


så er klart, da er det institusjonen sitt ansvar å passe på at pasienten ikke gjør det.


og da p£ for noen pasienter så må dem da fotfølge dem døgnet rundt og være frimerker at dem må være på en armlengdes avstand tjuefire sju, også når pasienten er på toalettet og i dusjen.


også er det klart at det her er jo noe som er nyttig, og det er noe som institusjonen plikter å gjøre.


problemet er at det griper jo inn i pasienten sitt privatliv, og det institusjonene da gjør er at dem bare beslutter det her.


de underlegger det ikke noen form for kontroll.


det betyr at pasienten, hvis den ikke ønsker å få at noen skal se på den når den er på do og i dusjen, så blir den fratatt all klagerett for det.


sånn at tiltak et er på en måte fornuftig og riktig, men gjennomføringa blir uriktig, hvor man ikke bruker det regelverket som er der for å sikre at det blir lovlig.


dette her både med observasjon og og innestengtheta, det handl£ det får er jo så smertefullt å tenke på at råderetten over ens eget liv ikke er til stede, at man liksom på en måte ikke har får lov til å gjøre sine egne valg, at og man får heller ikke lov til å diskutere de valgene andre gjør.


sånn at man blir helt man blir helt stengt inne i en en prosedyre eller en en er£ et regelverk som som institusjonene lager seg.


men kan det være kan det være grunn til å se i nåde til disse institusjonene?


for det er klart, for dem som jobber på institusjonene, dem gjør sitt beste, ikke sant.


dem får utlevert en sprekksjuk pasient som dem tenker hva skal vi gjøre for å berge livet til denne pasienten?


hva skal vi gjøre for å gjøre den her pasienten frisk?


og de ansatte på institusjonene er dyktige mennesker med en høy etisk bevissthet som gjør sitt beste for å gjøre mennesker friske.


%eee sånn at sånn at dem kan vi jo ikke kritisere.


så problemet her er jo det er dem systemene rundt dem som gjør at de ansatte blir nødt til å utsette, altså krenke pasientene sine menneskerettigheter, %eee i i sine forsøk, ikke sant, og det her viser på en måte at et systemet at det er regelverket som systematisk er for dårlig, som ikke er tilpassa den virkeligheten.


viktig presisering der, at ikke det her er en slags sånn her %eee %eee sånn uthenging av dem som faktisk har det her som jobb.


og %eee for meg som aldri har vært på en %eee psykiatrisk institusjon før, så får jeg sånn et bilde av liksom Hannibal Lecter ifra %heh ifra %eee, hva heter det for noe, Silence of the lambs.


og han er liksom bundet fast, og og det er liksom maske og det hele, %eee men det her er er kanskje ikke en så drøy %eee versjon.


nei, det det er hvert fall ikke vanlig med masken.


ok men i hvert fall %eee det er folk som som blir frihetsberøva ved å bli bundet fast i en seng eller stol.


belt£ altså med belter ikke med tau, men med belter.


det er jo derfor det derfor det heter belteseng.


ja, i utgangspunktet så kan man jo si det.


altså hvis en pasient er går til angrep på personalet eller går til angrep på andre pasienter og er på en måte så fysisk utagerende så kan det oppstå situasjoner der man er nødt til å ta kontroll på pasienten, og at det ikke er noen andre utveier at man må legge pasienten i belteseng for å ta kontroll på pasienten.


så derfor så er det jo i utgangspunktet så er det greit og regelverket åpner opp for det.


%ttt og det er fordi at %emm fordi at %emm det må underlegges en streng kontroll, fordi at det her er jo det mest inngripende du kan gjøre ovenfor en person.


og da betyr det at da må du også sikre rettighetene til de£ til de pasientene som ligger her.


også er det sånn at de her pasientene som blir lagt i belteseng, dem har i praksis ikke noe klagerett.


altså as£ av dem som blir t£ innlagt på institusjon så er det sånn at sekstifire eller sekstiåtte prosent, avhengig av korsen\hvilket år du undersøker, klager på at dem blir innlagt på institusjon, men når dem så blir lagt i belteseng så er det under to prosent som klager på det.


det betyr at at selv om at dem har en formell klagerett så i praksis så får dem de£ har dem da ikke en klagerett.


det betyr at d£ praktiseringa av beltesengbruken er fullstendig overlatt til %eee hvilke rutiner det er som finnes på institusjonen.


og det betyr at når da det rutinene sier at det skal være et krav til at det skal være så kort tid som mulig så ser jo den rutina tyds£ tilsynelatende god ut, men hva korsen\hvordan praktiseres det?


jo da praktiseres det med at du da får et gjennomsnitt på to komma ni timer, mens regner du om til medianen, medianen er tolv komma tre timer.


og så er det spørsmål hvor lenge skal det her være?


jo og da sier de menneskerettslige standardene at det maksimal grense er på seks timer.


og så sier dem det at i enkelte ekstraordinære tilfeller kan man tillate opp til tjuefire timer.


når man da har en median i Norge på tolv komma tre timer så be£ varigheten strekker seg mye lengre enn det som er me£ de menneskerettslige standardene.


og da kommer jo problemet inn at pas£ når pasienten ikke har en klagerett, de her sakene aldri kommer opp for domstolssystemet, det blir på en måte aldri skjedd en balansering ut av det, så får du da utvikling av en praksis hvor man ser at det er en desperate situasjon, man legger pasienten i belteseng, og så blir den bare liggende.


sånn at det g£ vanligvis så er vil være greit at man legger pasientene i belteseng.


problemet er hvor lenge er det pasienten blir liggende, og korsen\hvordan forsvarer man at den blir liggende så lenge?


og da er det sånn at det man da gjør er at man da sier at man da spør %emm kan vi slippe opp pasienten?


altså man er pasienten rolig nok til at kan stille den opp?


men det blir ifølge de menneskerettighetsdomstolen, så er det et feil spørsmål.


spørsmålet er dersom pasienten nå ikke hadde lukt£ i lagt i belteseng, er den da så urolig, aggressiv og truende at vi ville ha lagt den i belteseng på nytt?


og det er to ulike spørsmål, og at man stiller det uriktige spørsmålet.


og de£ der du går inn også ser du for eksempel hvis det opp£ ikke oppi£ er oppgitt at %eee pasienten sover, da er ikke vedkommende til skade for %ehh.


%eee så så det er et brudd da på menneskerettighetene.


det er klart at når pasienten er så rolig at den sovner i beltesenga så har pasienten ikke noe i belteseng å gjøre.


da skal pasienten løsnes fra beltesenga.


noe annet som var med i den %eee V_G-avsløringsreportasjen\VG-avsløringsreportasjen, det var også at det det blir oppgitt tidspunkt for når pasienten ble %eee bundet opp i beltesenga.


så var det blankt på når %eee vedkommende ble sluppet løs.


ja og det og det altså det påligger staten når man legger noen i belteseng, så er man nødt til å dokumentere at varigheten er så kort tid som mulig.


det betyr at det i de sakene som vært oppe så har staten måttet dokumentert for hver time at det fortsatt er nødvendig å ha pasienten i belteseng.


og i de systemene som finnes for belteseng i Norge så er det ingen altså det finnes ingen standardiserte protokoller eller systemer som stiller et krav til at man hver time må dokumentere det.


det betyr at hvis du får en sak hvor en pasient har ligget i belteseng i gjennomsnittet på to komma ni timer, så er det sånn at da vil man mangle den dokumentasjonen som viser at det var nødvendig å ha pasienten i to komma ni timer.


og det gjør at hvis den pasienten som ligger på en heilt vanlig gjennomsnittlig beltesengbruk, så vil den likevel vinne fram og få konstatert dens dens menneskerettigheter krenka fordi at institusjonen ikke kan dokumentere at det var nødvendig.


og da er det ikke noe med at det nødvendigvis er en uriktig vurdering, men da handler det om at pasienten sine rettigheter ikke blir godt nok ivaretatt.


altså %eee jeg klarer ikke å forestille meg korsen\hvordan det er å faktisk være i gangene på en %eee psykiatrisk institusjon og og og kjenne på at jeg føler meg så trua at %eee det her altså man må ty til de ekstreme tiltakene.


%eee så for å %eee forklare lite grann liksom hva som er alternativene til det her hvis man har en sånn ekstremt utagerende kjempesyk person %emm som man trur at eneste alternativet er ås£ å binde dem fast og sørge for at dem ikke gjør mer skade.


hva er alternativa til det som ikke går %eee imot menneskerettighetene?


altså du kan si at du har du har fire måter å ta %qqq å løyse de her situasjonene på sant.


det ene det er ved å ta en eller annen fysisk kontroll på pasienten, at du holder han fast, legger han i belteseng eller du gjør noe sånn, sant.


det andre det er at du tar kontroll på omgivelsene, at du plasserer han inn på en plass hvor den ikke kan gjøre skade ikke sant.


du legger %unint inn på et mykt rom der han kan slå fra seg, der han kan springe rundt omkring.


det tredje er at du kan %eee gi den en medikamentell roa ned.


altså du kan han ei sprøyte i rumpa sånn at den %mmm roer seg heilt ned.


men det fjerde, det er at du det er at du gir han rom, at du lar være å skape den situasjonen.


for de fleste av de her situasjonene dem oppstår i en konfrontasjon mellom pasient og personal.


altså pasienten står opp klokka halv tolv på natta og sier jeg skal ha kveldsmat.


også sier personalet kveldsmaten var servert klokka ti, du får ikke kveldsmat.


også sier pasienten ja, men jeg er sulten, jeg vil ha kveldsmat.


også s£ oppfatter personalet at her er pasienten hissig og aggressiv, og istedenfor at man da åpner opp kjøleskapet og gir kveldsmat til pasienten, så drar man på alarmen, så kommer det sju personaler til som står og passer på at denne situasjonen holder på å utvikle seg.


og så opplever pasienten det her som truende og slår etter personalet.


det er klart, da har pasienten slått etter personalet, og da har man anledning til å bruke de her tiltakene for å ta kontroll på situasjonen, men poenget er at denne situasjonen kunne ha vært oppstå£ unngått ved forebyggende tiltak.


altså %eee %eee %ehh jeg har in£ jeg får en liten fornemmelse av at det det er bare halve bildet, at det kan være litt naivt å tenke at alle tilfeller kan %eee %emm kan behandles på denne måten, at man imøtekommer pasienten.


altså jeg %eee psyk£ psykiatrien er jo helt annerledes enn for eksempel.


%eee min kjennskap til til tvang er en far som fikk alzheimer og som ramla og brakk lårhalsen på hjem og som ikke turte å begynne å øve seg å gå, ikke sant.


%eee og vi v£ gikk %eee kom hver så ofte vi kunne for å prøve å få han til å gå, og vi ba personalet om å gå med han, as£ på disse her høye gåstolene, gå med han, få han opp på beina.


det va£ skulle ikke være noe problem å få han opp på beina, sterk fysisk fyr.


altså det er vi kan ikke bruke tvang, svarer personalet.


og da tenker jo jeg at be£ begrepet tvang og begrepet behandling er veldig vanskelig fordi at at %emm og og imøtekommenheten overfor pasienten er veldig sammensatt.


%eee så ko£ sier din empiri at det er så enkle ting som at du blir nekta kveldsmat som er gjør at du havner i belteseng da?


altså er er ikke det mere komplisert enn som så?


nei altså eksemplet eksemplet med beltets£ belte med kveldsmat.


det er en det er en venn ut av meg som var innlagt og som fortalte fortalte den historien.


sånn at den er i det er i det er den er en faktisk empirihistorie.


%emm men men i forhold til til akkurat det du drar opp her så er det sånn at men tilfellene er veldig vanskelig.


og en av de tingene som jeg har funnet i forhold til regelverket det er det at du har ett sett for regler med behandling, så er det et anna sett med regler for sikkerhetstiltak.


for spørsmålet er hvorfor skal du gjøre noe mot denne pasienten sant.


dersom du gjør ting for at pasienten skal bli frisk så er det et behandlingstiltak, og da er det ett sett med regler.


dersom du gjør det for at pasient£ for å hindre skade, for å hindre at pasienten går til angrep på noen, så er det et anna sett med regler.


og og det er vel en av de grunnleggende tingene som jeg har funnet.


og i forhold til det eksemplet med di£ med din med din far, så er det sånn at det vil jo da være at man da skal gjøre det tiltaket for behandling.


og da er det jo sånn at etter pasient- og brukerrettighetsloven, så har man lov til å bruke tvang i et sånt tilfelle fordi at det er behandling, og det er nødvendig.


sånn at og der har regelverket blitt endra, og hvor man har fått lo£ hjemler til, og hvor det er fornuftige og gode regler.


og tenker at hvis man får noen av de reglene inn i psykiatrien og får de samme fornuftige, gode reglene der og får regelverket til å være litt bedre, så er jeg fornøyd.


%heh men men kan vi si l£ snakke litt om empiri, for det var så spennende at du trakk opp denne kompisen din som hadde ei erfaring.


%eee og jeg regner jo med at i de rapportene eller de tilbakemeldingene du har fått fra alle disse institusjonene hvor du, så så er det jo de ansatte som beskriver virkeligheten.


%eee har du ha£ f£ hatt tilgang til materiale hvor pasienter har beskrevet virkeligheten, bortsett fra denne kameraten din?


%emm nei det har jeg i liten grad, fordi at det jeg har gjort er det at jeg har tatt utgangspunkt i rutinene.


så har jeg sett hvilke rutiner er det for eksempel det er vi snakker om i forhold til dokumentasjon av varighet.


så har jeg prøvd og sett på hvilke d£ rutiner er det som finnes for en dokumentasjon av varighet her.


så har jeg sett at ok men de rutinene finnes ikke.


og så har jeg så også fått gjennom V_G\VG sine oppslag, så har jeg også fått tilgang på det materialet som dem har henta inn og hvor jeg har sotte\sittet og kosa meg med det %heh %eee og og gjennom det har fått tilgang til en til en altså til en empiri til en til en forståelse.


og så har jeg også vært mye rundt omkring på konferanser, på seminarer, besøkt sjukehus og holdt foredrag på, ikke sant, fagdager på sjukehus og sånn, og da møter jeg jo personalet og hører demmes\deres historier.


og så møter jeg pasientene og pasientene sine brukerrepresentanter og hvor jeg hører alle de historiene, og det gir en forståelse.


men men samtidig så er det jo altså jeg jeg er jo jurist, og den juridiske forskninga er jo tekstbasert.


sånn at det jeg jo gjør det er det at jeg tar tak i tekstene, men så forstår jeg jo tekstene basert på en fortelling om virkeligheten.


og det det er jo %eee neste kan vi si bolk da.


at det det er ikke bare %eee gjennom bøkene du har både engasjementet ditt og %eee erfaringer fra %eee det, hva det heter for noe, helsevesenet.


psykiatrien var det jeg skulle ute etter.


%emm kan du fortelle lite grann om %eee din bakgrunn.


jeg var jeg er jo vokst opp altså faren min var sosionom og jobba på barnevernsinstitusjon, og mora mi hun var %eee psykiatrisk sykepleier og jobba inne på lukka lukka psykiatrisk sjukehus en periode.


og jeg var jo unge og hørte noen historier og tenkte og skjønte aldri heilt det der.


men så når jeg var blitt voksen i på en måte som ung som ung voksen så hadde vi et åpent hjem i en periode, hvor v£ da vi én kveld i uka så kom det masse folk hjem til oss.


og plutselig så kom det i hadde vi en situasjon hvor vi hadde én som jo£ var lege på den psykiatriske avdelinga, og så var det plutselig masse folk som var pasienter der som da møttes hjemme hos oss.


og %unint hva er det her og hvor jeg så møtte de historiene ifra de pasientene og ifra legen og tenkte at det her var det her var interessant.


og så begynte jeg å studere, og så i studietida så tenkte jeg da at jeg skulle skrive en masteroppgave om psykiatri, for jeg tenkte at basert på de herre opplevelsene før så tenkte jeg det her var interessant.


og så tok jeg sommerjobb på et psykiatrisk sjukehus, og så skrev jeg dagbok derifra hver dag og vurderte den tvangen og tenkte at dette var fornuftig og god tvang og tenkte at all den tvangen som jeg hadde vært med og praktisert og legge pasienter i belteseng, det var rimelig og forsvar£ %eee forsvarlig og tenkte at det sånn måtte det gjøres.


og så slutta jeg der på sommerjobben, og så begynte jeg å jobbe på en barnevernsinstitusjon for ungdommer med alvorlige atferdsvansker.


og så opplevde jeg de herre situasjonene kom opp akkurat de samme situasjonene der jeg vi£ tenkte at jo, hvor er beltesenga, ikke sant nå dette må løyses på den måten, og så sa at nei, men det er barnevernsinstitusjon, vi har ikke belteseng.


vi hadde ikke tilgang på de tvangsmidlene.


også står den ungdommen der og truer og slår, så jeg tenker at jeg må finne en anna måte å gjøre det her på.


og så fant vi andre måter å løyse de situasjonene på som som jeg ville ha løyst fire måneder før ved å legge legge den i belteseng.


nei en ungdom som slår, som er aggressiv, som og så er det sånn at ja, istedenfor at den da er aggressiv og og slår på meg, istedenfor at jeg da møter den aggressiviteten ved at jeg må ta kontroll på den, så sier jeg greit.


bare du jeg jeg går jeg går inn på personalrommet og venter til du har gjort deg ferdig.


og så er det sånn at ja greit, så knuses det fem fat, %eee og så er det å rydde litt opp etterpå, men men det oppstår ikke en voldssituasjon, sant.


den volden som ungdommen %eee møter, jeg trenger ikke alltid å møte den med vold.


men det oppstår likevel situasjoner som må møtes med vold.


altså det finnes situasjoner %unint man må ta kontroll på dem, og da er det viktig at man har et rettslig regelverk for det.


det syns jeg er en %eee ganske sammensatt og grundig %eee bakgrunn da for å kunne uttale seg om det her.


men de£ den der masteroppgaven, den skreiv du på juss?


da sammenligna jeg de herre voldsutageringssituasjonene i barnevern og psykiatri hvor jeg ser er det noen forskjeller mellom de her situasjonene?


er det noe som skal tilsi at reglene her er ulike?


og så konkluderte jeg med at nei, jeg klarer ikke å tilsi at det er noe som skal tilsi at reglene her er ulike reint prinsipielt fordi at begge er en sikkerhetssituasjon, begge er en faresituasjon.


og da betyr det at de tiltakene som man da må bruke for å stoppe den her, dem bør da også i prinsippet være lik.


vet du hva jeg Geir jeg er så fu£ %eee begeistra fe£ %eee og og forvirra på samme tid fordi at %eee min %eee inngang til juss er jo ei stor, tørr, rød bok og og i alle fall mest menn nitti prosent menn i kapper.


også er det faktisk %emm forskning og og som som griper inn og forsøker å forklare hverdagslivet på så alvorlige og skjulte institusjoner som psykiatriske sit£ situasj£ institusjoner må være med lukka dører og og og nedrulla gardenier.


%eee så det er jo utrolig spennende at vi får opp ei forskning som kan hjelpe til å endre vilkårene for de av oss som noen ganger ikke får til å sitte ved kjøkkenbordet hjemme heile tida.


og %eee vi pleier å dra litt sånn herre sånne historiske linjer her.


%eee vi pleier å å trekke holdt på å si %eee bla kalenderen frem til %eee altså femti år i tid fremover.


men jeg syns i det her tilfellet så må vi nesten gå litt tilbake igjen også, fordi %eee det her er jo altså man kan jo si at det høres drøyt og grovt ut i totusenogatten at det det brytes menneskerettigheter i Norge.


men %eee %heh psykisk helse for %eee femti år sia, kan du beskrive det korsen\hvordan det var?


%emm altså det so£ historisk sett så var det jo sånn at når pasienten ble innlagt på institusjonen, så var det sånn at man hadde en rettslig kontroll av plasseringa, men når døra var lukket igjen bak den så var det heilt overlatt til legen sitt skjønn.


og det gikk jo veldig galt, hvor du hadde lobotomi, du hadde svære sovesaler, du hadde utstrakt bruk av beltesenger, hvor det på en måte var ei oppbevaring.


og det ha£ hadde jo sammenheng med det at man hadde ikke behandlingsmetoder.


man hadde ikke rom for å gjøre noe med det her, sånn at man var nødt til å gjøre det man kunne.


men så skjer det da ei utvikling, to t£ utvikling.


det skjer ei medisinsk utvikling hvor man får noen nye tiltak.


man får noen nye medisiner som har har en en effekt, selv om at det er et medisinsk omstridt spørsmål i korsen\hvilken grad dem virka, men det er utafor mitt fagområde, så det %heh lar jeg ligge.


men så er det også en juridisk utvikling, hvor det stilles et krav til at det skal være en rettslig kontroll av det som skjer inne på institusjonene.


og det er det som jo jeg da har gått inn på.


det er jo det som hvor jeg oppdaga det at her er det kommet et krav til det uten at det egentlig er blitt fulgt opp.


hvor det er en praksis, ikke en rettslig kontroll.


viktigheta av de her %eee tingene du har avdekka også det er jo for å å også holde oss litt sånn på tå hev i forhold til hvem som %eee lovgir og hvem som utfører.


der synes jeg du har et fantastisk %eee artig og bra %eee eksempel.


ja for for jeg tenker på at at altså jeg tenker på Kardemomme by.


fordi at han politimester Bastian i Kardemomme by ikke sant, han synger eller lager kardemommeloven, og så er han politimester som er den utøvende makt, og så bestemmer han at ka£ jø£ røverne skal i fengsel.


og det gjør jo han til lovgivende, utøvende og dømmende makt.


og så tenker man at jo, men han var jo en snill diktator ikke sant.


og så er det sånn at ja, men var han nå egentlig det?


fordi at her har du Kasper og Jesper og Jonatan i utkanten av Kardemomme by som holder på å sulte i hjel.


hadde Kardemomme by vært snill og grei så hadde dem vel hjulpet Kasper og Jesper og Jonatan.


og Kasper og Jes£ Jesper og Jonatan, de står der %unint korsen\hvordan skal vi overleve?


vi drar til byen og tar med oss løva på dagtid.


så tenker nei nei nei, da blir dem det ville ikke være grei og snill.


så drar den og lar dem løva være hjemme, drar ut midt på natta og synger og ellers så tar vi så lite som vi kan og prøver å være grei og snill.


sånn at saken er det at med en diktator ikke sant, der du har på en måte en tredeling, altså du har samla funksjonene på samme, så får du ikke en maktfordeling.


og det er jo det som er funnet mitt i forhold til psykiatrien ikke sant, at de dem som jobber på institusjonene, det er dem som lager til rutinene til dem som praktiserer rutinene, og fordi at det ikke finnes noen ka£ praksis klagerett så er det også dem som er dommere etter dem.


og det gjør det at selv om at dem i likhet med Bastian gjør sitt beste for å være snill og grei, så blir det likevel dem blir likevel diktatorene.


og det som jo er håpet mitt det er jo at at man skal få til ei sånn her makt£ ei fordeling av den her makta, at du skal få et system hvor du får noen som ser dem i kortene for å se på at ja, men fungerer det her godt nok?


det neste forskningsprosjektet må være å se på hvis man klarer å fordele makta, vil man da %eee du må samarbeide med psykiatrien da vil man da få pasienter som blir friskere.


vi veit det finnes forskning på det der man på en måte har fått redusert tvangen, der pasientene har fått en økt brukermedvirkning på hva er det som skal skje når de utageringssituasjonene oppstår, så kommer det færre utageringssituasjoner og man reduserer tvangen.


en plass så er det blitt dokumentert man reduserer tvangen med åtti prosent fordi at man har klart og tenkt på korsen\hvordan man skal løyse de her situasjonene på en anna måte ved å få til en større balansering.


så det gir bedre behandling og mindre vold og mindre tvang.


ja så det er i praksis det du tenker og håper at forskninga di har ført til om femti år.


veldig god er du også til å forenkle og gjøre deg forståelig og også ufarliggjøre lite grann.


for at jeg tenker det er sikkert %eee litt sånn touchy.


vi har vært inne på %eee også at det er fort gjort å å at %emm dem som %eee står i det og jobber med det føler seg litt sånn uthengt på det her.


jeg syns faktisk at han han %eee la inn noen flere %eee membraner.


vi måtte vi må analysere dette dypere enn vi har gjort til nå.


vi må forstå det som mer komplisert og komplekst.


vi må forstå pasienten ikke som en pasient, men som en person med alle menneskerettighetene i behold uansett hvor syk vedkommende er.


så jeg %eee jeg syns han kompliserer på en nydelig måte %heh.


men %eee tusen hjertelig takk for at du kom hit og ville snakke med oss.


også oppfordrer jeg alle som hører på det her til å bare google navnet ditt og V_G\VG avslører, og så er det en veldig spennende sak fra et par år tilbake der.


%eee eller gå inn på nettsidene våre U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti hvor vi ser en liten kronikk.


fikk du lyst til å høre mer om han Marius Storvik eller andre forskere ved U_I_T\UiT Norges arktiske universitet kan du lese mer på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


lik gjerne podkasten vår på Facebook under navnet Observatoriet podkast!


neste torsdag kan du lytte til en ny forsker eller bla deg tilbake i katalogen og høre på noen gamle episoder.


når Inger Greve Alsos henter borkjerner i innsjøer i Nord-Norge jakter hun på spor etter liv.


ved hjelp av D_N_A\DNA kan hun avsløre korsen\hvilke planter og dyr som har levd her for opptil tjuefem tusen år siden.


nå vil hun at kunnskapen skal hjelpe oss til å forstå dagens prekære klimasituasjon.


jeg forbinder botanikk med fine planter som er %eee festet på ar£ presset og festet på ark og blir oppbevart i herr og fru barium eller hva man nå kaller det for.


vi har Geir på besøk en botaniker professor i botanikk ved Tromsø museum U_I_T\UiT Norges arktiske universitet som heter Inger Greve Alsos som jeg ikke i det hele tatt forbinder med sånn blomsterplukker %eee planteplukker.


nei fordi %eee vi har jo researcha litt i i forkant her, og %eee jeg kjenner meg egentlig ikke igjen i det jeg tenkte det jeg la i botanikk som er liksom hagestell.


det er kossen\hvordan %eee Nord-Norge og landet for øvrig blei forma som det blei.


utrolig spennende greier så jeg kan ikke vente med å komme i gang.


%eee og det f£ vi snakker minst om femogtyve\tjuefem år tusen års historie.


%heh ja og så kan vi jo legge til at %eee %eee for de som er interesserte i sånne juicy detaljer at Inger er en av de seks som leder Toppforsk-prosjektet for Universitetet i Tromsø, og Toppforsk er allerede et stempel på at dette er viktig forskning.


bi£ botanikk og biosystematikk og og taksonomi.


så for i det hele tatt å kunne snakke om naturen så må vi sette navn på ting.


for ellers så vet vi ikke hva vi snakker om.


og vi ser på hva hva er den planten og hva er en annen plante, og alt det her det har jo botanikerne gjort i i århundrer.


og nettopp som du sa samlet inn plant£ planter, presset i herbarium, lagt i Tromsø-herbariet for eksempel i Oslo tilsvarende Trondheim og Bergen.


og det her har virkelig fått nytt liv nå etter at vi har %eee kommet så langt med D_N_A-analyser\DNA-analyser.


for nå kan vi gå inn i våre gamle herbarier og ta ut en bitte liten bit av det plan£ planten som ligger der pent presset, og så kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse av det og sånn lager vi jå£ oss et D_N_A-referansebibliotek\DNA-referansebibliotek over alle planter i Norge.


altså et l£ nesten sånn %foreign eller livsar£ arkiv for planter.


og det som da som som danner grunnlag for for si vår kanskje vårt mest moderne verktøy i i i utforsking av vegetasjonshistorien, nemlig det at vi kan se på miljøprøver, vi kan nå gå ut og ta %eee innsjøsedimenter.


så en en innsjø er så naturlig %foreign over akkurat det som har vokst rundt en innsjø.


ja for %overlapping det trekker ned som en sånn her wokpanne.


ja du kan tenke deg rundt en innsjø i dag så løvet %eee felles om høsten og noe ut av det blåser ned i innsjøen.


alt som vokser rundt der over årtusener vil liksom lagres litt av det vil lagres på bunn av innsjøen.


så med tiden så bygges det opp et tjukkere tjukkere sånn sedimentlag på på i innsjøen.


og det kan vi gå ut vi går gjerne ut til det dypeste punktet på innsjøen samler lengst mulig kjerner, kanskje tre til fem meter, kanskje ti meter hvis man er på en større innsjø.


og så kan man datere de forskjellige lagene, og så kan man kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse.


og den D_N_A-analysen\DNA-analysen gir bare masse små D_N_A\DNA fra£ fragmenter som i seg sjøl ikke sier noen ting.


du har gått fra å plukke blomstene til å bore altså %eee sette ned bor b£ bor for å få kjernen i boret med deg hjem.


ja så jeg har med meg det her naturens arkiv over hva som har vokst på akkurat den her plassen over de siste ti femten kanskje femogtyve\tjuefem tusen år.


og så tar jeg dem med meg inn i D_N_A-labben\DNA-labben, og så gjør en  D_N_A-analyse\DNA-analyse og får ut ørsmå  D_N_A-fragmenter\DNA-fragmenter, rett og slett en en altså en  D_N_A-kode\DNA-kode som jeg da kan matche mot det referansebiblioteket vi har lagd basert på herbariet.


men hvor hvor dypt går dere, altså hvor hvor hvor s£ lang kan en sånn kjerne være?


%ttt vi vi går nå langt så langt som vi klarer så i£ jeg tror de fleste plassene så kå£ så er det kanskje en en en opptil fem seks meter, ikke stort sett ikke noe mer enn det.


det kan godt være ti tusen år i bare to meter.


%ttt men %eee jeg tenker %eee kommer jo sikkert litt sånn tilbake %eee til hva som i utgangspunktet fikk deg er interessert i det her, men det må jo ha vært liksom d£ lukten av blomster og %eee og %eee fine farger og og sånt.


tenker nå jeg da når man når man begynner med botanikk.


mens her er det %eee rett og slett bare en %eee en knallhard jordprøve som du må p£ plukke ut sånne små frag£ fragmenter, det er ikke sånn at du ser hvordan plantene så ut %ttt for %eee tjue tusen år sia.


når jeg går i kjernen min så ser jeg ikke, men jeg kan matche den så finne for eksempel kanskje var det reinrose %eee kanskje var det en annen plante som vokste akkurat der for ti tusen år sia, og så kom kanskje bjørkeskogen inn for åtte tusen år sia så sånn kan jeg liksom se på hvordan vegetasjonen har endret seg %eee gjennom tidene.


og det er dette dere gjør i ECOGEN som er er navnet på Toppforsk-prosjektet, det er en av de tingene dere gjør.


ja det er det vi prøver på i ECOGEN det er å rekonstruere vegetasjonen %eee over hele denne her perioden.


fordi %eee si det meste av informasjonen vi har om endring i naturen det er basert på på sånn kortvarige overvåkningsstudier.


vi begynte med med vegetasjonsovervåkning kanskje ti tyve %eee år siden kanskje tredve\tretti år siden noen få plasser.


og så så vet vi at ok fem fem kalde somre gjorde det med vegetasjonen, %eee høyere beitepress gjorde det og det, men vi har sett det bare over noen få år.


hvor hvor langt tilbake kan dere gå med sånn borekjernemetodikk?


vi har %eee vi har to plasser hvor vi har %eee s£ kjerner som går over femogtyve\tjuefem tusen år så det er Andøya i i Nordland som var det eneste området som ikke var nediset i Norge under siste istid.


så isen dekte hele Norge, Sverige, Finland og og sannsynligvis mesteparten av Kola, gikk ned til til England, men akkurat nordspissen av Andøya der er kontinentalsokkelen så bratt at det gikk bare rett ned.


%eee så der var det isfrie områder så det si£ siste seksogtyve\tjueseks tusen år sia.


fordi vi har %eee C-fjorten-dateringer som går så langt tilbake i tid, og vi har en kond£ e£ kontinuerlig %eee kjerne og planter gjennom hele den perioden.


%overlapping har du %unint noen %eee ikke sant %heh det er liks£ %overlapping det er jo juicy.


det er også veldig spennende at det faktisk ikke var is på spissen av Andøya.


ja men %eee n£ n£ ja men v£ jeg tenkte at d£ er det en plass som er isfri %eee i Norden %eee og når ingen andre er det så må det jo være liksom nede med Kristiansand og der.


det tenkte jeg jo det mest logisk at det er den sørligste, som er nærmest %eee det varme delen av jorda.


ja nei det er det er lokale forholdet, det er berggrunnen rett og slett formasjoner i fjell og fjorder som gjør og spesielt denne bratte kontinentalsokkelen der som som gjør at akkurat der så rant a£ brearmene bare rett ut i sjøen.


men hva var der altså hva dokker\dere har avslørt for seksogtyve\tjueseks å£ å£ tusen år siden hva hva finner dokker\dere levde på den spissen?


altså de aller eldste lagene så finner vi %eee sånn fjellvalmue for eksempel som man finner høyt på Dovrefjell og e£ på Svalbard, fjellvalmuen som er overalt på Svalbard i dag, hvor det er også mange lokale arter så det er litt spesielle %eee interessant %eee interessante arter.


vi finner forskjellige sorter gress, vi finner noen urter men som vi ikke har he£ alle har vi ikke bestemt til art, men så finner vi i i noen perioder også så finner vi D_N_A\DNA av furu og gran.


og det er veldig sånn uventet på Andøya.


og det %eee det var ikke det vi hadde ventet å finne der for å si det sånn.


det er jo en sånn frase jeg har vokst opp med, nord for rana vokser ikke grana %overlapping naturlig.


%eee men %overlapping vi vi snakker nå om om om kanskje rester etter forrige varmeperiode.


for det har jo vært varmt før, og det er jo det som er interessant.


det har jo vært varmeperioder eller kuldeperioder og med å s£ studere de her periodene så får man en sånn %eee indikasjon på hva hva skjer nå når det va£ blir varmere.


da er vi på på %eee v£ vi har litt sånn usikre dateringer sånn som det det ev£ det er begrenset antall med funn som går så langt tilbake i tida.


så vi korrelerer flere kjerner og sånt og vi ser at det er ganske stor sammenheng i de undersøkelsene som er gjort der, ba£ både tidligere studier av pollen og og og makk og fossiler og sånn frø og sånn som vi har funnet der at det er noen perioder som helt klart var varmere enn andre.


og åp£ vi vet at det var en alke£ %eee alkekongekoloni der.


%eee for rundt atten til tjue tusen år sia.


ja vi har funnet både både D_N_A\DNA av det, og og mine kolleger har funnet bein av alkekonge så vi vet at det var åpen sjø.


vi vet at fugler i dag bringer masse næring inn på land.


altså sjøfuglene bringer masse næring inn på land.


på Svalbard for eksempel de frodigste grønne liene du finner på Svalbard, det er jo under fuglefjellene.


og og  %emm t£ altså lav temperatur i seg sjøl er ikke det største problemet for f£ plantene.


lav temperatur %eee s£ s£ sakker ned alle di£ sånn næringssykluser, sånn at det blir lite næring tilgjengelig for plantene.


og det å ha en en sånn her næringskilde som de her fuglene har brakt med seg masse %unint inn, %eee det gir det ko£ kan kompensere for lav temperatur.


sånn at planter som ellers ikke ville ka£ kan ha vokst kanskje under de temperaturforholdene kan klare å få nok næring og vokse det er i prinsippet det samme som du gjør i hagen din.


%overlapping ja med å gjødsle ja sant da får du masse %eee flotte mer sørlige arter %eee f£ til å vokse i hagen så sla£ du slutter å gjødsle og slutter å å luke bort konkurrentene så dør de, men så lenge de får denne lokale gjødselen så klarer de seg.


du har altså fem seks meter borekjerner så tar du hjem til Tromsø museums %eee botaniske magasin og der ligger alle plantene pent i på a£ ark.


kan denne %eee borekjerna som du da undersøker og klarer å se variasjoner over disse tyve dø£ tyve femogtyve\tjuefem tusen årene, kan den kan den samles på på noen måte?


er det m£ er det du gjør en undersøkelse og så så måker du ut jorda og %eee %overlapping i hagen %heh ja.


ja nei %eee jeg gjør gjør først og fremst undersøkelsen %eee og så gjør vi en del sånn geologiske undersøkelser på den også for å vite fordi det her er jo sedimenter som har blitt tilført til innsjøen og det sier noe om %eee hvor mye ras var det, var det mye r£ %eee var det veldig fuktig, så har du mer avrenning, så får du mer akkumuleringer av sedimenter som høyere akkumulasjonsrate.


%overlapping så det det sier masse mye om om om om %eee om om både temperatur og nedbør i området.


så hvis det var mye avrenning så var det var det varmere for da tinte isen lite granne, er det det %overlapping?


det kan være avrenning fra isbreen, men det kan også være rett og slett at det var %eee mer åpent hav, økt nedbør og mer avrenning på grunn av det.


men altså og da kommer vi over på dette her %eee spennende med botanikken og klimaendringen.


%eee v£ e£ korsen\hvordan kan disse funnene over tid korsen\hvordan kan den være en %eee en en hjelp for å forstå fremtida s£ forstå det som skjer i dag og fremtida?


altså det som %mmm det som vi forventer først og fremst med klimaendringen, hvis du tenker på liksom Norge og spesielt Nord-Norge, det er jo at de den delen av floraen våre som er tilpasset å vokse i fjellet %eee eller liksom lengst nordligst i Finnmark og sånn d£ de vil kanskje få det verst.


det er ofte arter som som %eee er veldig god på å klare seg med med nøysomme arter, de klarer seg med lite temperaturer altså lave temperaturer, lite næring, %eee men de er ikke konkurransesterke.


så hvis det kommer hvis det blir varmere og og %eee en høyere art vokser ved siden av den så tar den alt sollyset, den tar næringen, de blir utkonkurrert.


og hva skal de her små arktiske artene gjøre da?


eller er det de er liksom sånn de er fanget på ytterkanten av sitt %eee sitt utbredelsesareal.


på kanten av stupet ja bokstavelig talt.


så jeg har vært veldig interessert i k£ hva skjer med med arter når de er fanget på kanten av stupet?


og og jeg har sett mye på på hva hva %eee hvordan kom de til Svalbard for eksempel?


og det har vi funnet ut at det k£ var masse spredning i fra altså akkurat da isen begynte å sme£ smelte, det gikk fort.


%eee sannsynligvis veldig mye med havis.


%overlapping havisen fungerer som en sånn ferge.


og og ofte igjen i kombinasjon med drivtømmer og litt sånn løst materiale som erosjon %unint de store russiske elvene, erosjon i kanten der.


og det her det kommer opp og og havner opp i %eee i %eee driftis og så så tar det bare noen få liksom å komme rundt Svalbard og ned på norskekysten for eksempel, vi ser jo drivtømmer her i dag som kommer fra russiske elver, så vi vet at det her er en transportrute.


man må se på akkurat de her periodene, hva skjedde under den der %eee holocene oppvarminga altså rundt ti elleve tusen år siden da da vi hadde en en veldig rask varming.


hva skjedde da med de arktiske artene sånn sannsynligvis vi håper vi£ virkelig at vi finner noen i i de borekjernene vi har fra Nord-Norge i dag.


%eee forsvant de alle sammen fra floraen da?


kan vi for eksempel i bunnen av våre kjerner, det som representerer den kuldeperioden sånn rett etter siste istid, kan vi der finne noen arter som vi har på Svalbard i dag eller på Grønland men som ikke finnes i Norge i dag?


hvis det er det så tyder det jo på at at arter dør ut.


hvis vi derimot finner omtrent de samme artene som er i området fortsatt i dag, bare litt høyere oppe kanskje m£ i litt mindre lommer eller noe sånt, så så vil jo det si at artene har en utrolig evne til å se£ klore seg fast og overleve selv med temperaturøkningen på to tre grader.


du det der er jo altså å reise uten å måtte utløse fergebillett bare ta seg tur opp til Arktis %heh.


men vi har jo mange mennesker som som kjøper billett og reiser til Svalbard.


det har du også vært involvert i å forske på.


ja, %ttt for jeg har vært opp£ opptatt av av hva gjør alle de nye artene til naturen vår?


vi vet for eksempel at vi har vi har noen arter %eee i i nordlige Canada som vi vet at vikingene tok med seg og de fortsatt er etter tusen år.


hva vil skje med alle de plantene som nå kommer inn her, alt som som %eee som %eee løper løpsk og ut av hagene våre?


%eee jeg hadde en student som satt på flyplassen oppe på på Svalbard.


og passasjerene som kom inn de de fikk tilbud om gratis skorens.


og %heh han skrapte da av %eee skit og sånn fra fra såla, og inni der så er en del frø i de skolissene innimellom skolelisser og borrelås og sånt så var det masse frø.


opptil hundre frø eller mer på ett par sko.


og vi prøvde å spire det her ved dagens %eee Svalbardtemperatur.


vi gjorde det inne i i %eee klimalaboratorium.


og så kan man tenke at frø kan jo godt leve i jorda i i ti år, kanskje hundre år, og da er det varmere, og da kan alt det her spire.


det er så enkelt å bare vaske skoene før du reiser i dag.


også %heh og så unngå å få alle de frøene transportert opp til så sårbare områder.


så så det er lett å gjøre noe for å forhindre at de kommer inn i dag.


ser man på andre områder som Hawaii eller noe sånt som eks£ det er helt ekstremt hvor man bare finner lommer av den stedegne vegetasjonen alt annet er innført.


ja for det er der kjenner ikke jeg jeg til eller du du s£ snakker om det som om %eee det er en selvfølge, men %eee du må forklare også litt hva som er problemet med det.


altså ja ja er det ikke liksom naturlig seleksjon da %heh?


ja det ja det kan du si, men vi påfører v£.


det er også noe som jeg virkelig ønsker å se i de her kjernene fra Nord-Norge.


%eee n£ når vi snakker om innførte arter i dag, så har vi satt en grense på attenfemti.


det som var registrert i attenfemti det tenker vi det hører til her i naturen, og det som var før nei det som kom etter det kan være innført ja fremmede arter, men egentlig så så tenker vi at kanskje menneskene lenge før den tid også har tatt med seg arter.


og noen av de har kanskje jo£ forårsaket store endringer, og så tenker vi vil vi ha de endringene eller ikke, og andre andre har kanskje ikke gjort noe %eee f£ medført noen store endringer i det hele tatt, de er kanskje dårligere tilpasset vår£ våre lokale forhold enn de som faktisk har.


de bare er der %overlapping de gjør ikke vesen av seg.


%overlapping de er de bare de bare er der og gjør ikke noe ves£ seg.


og med alle de endringene vi vi vi ser nå i naturen så tenker vi, hva skal vi fokusere på?


hvor skal vi sette inn innsats for å bevare noe?


og da må vi vite kass\hva_slags type endring er %eee endrer vegetasjonen til kanskje noe som vi ikke ønsker.


kass\hva_slags type endring %eee er ufarlig eller si beholder samme %eee naturverdiene vi har i dag.


for eksempel med ka£ kva\hvilke av endringene skyldes klima?


kva\hvilke av endringene det a£ menneskelig aktivitet, for eksempel at vi har hugget ned skog, at vi har plantet skog, eller at vi har reinbeite, at vi har sauebeite?


er reinbeite og sauebeite lik påvirkning på vegetasjonen, har de forskjellig påvirkning?


%eee blir det varmere så vil jo kanskje tregrensa gå opp.


%eee det herre buskas og sånt får får ut£ l£ mer nordlig utbredelse og høyere opp i fjellet, men kanskje hvis man vi setter på en stor saueflokk så kan man motvirke temperaturendringen.


så man kjenner til liksom ko£ kan vi mo£.


hvordan kan vi ved vår bruk av naturen motvirke de endringene som ikke er ønsket som vi som vi nå får på grunn av at av klimaendringene?


jeg blir nesten litt sånn svimmel av å høre på det der.


%heh det gjør jo det, jeg er enig med at det høres litt.


og så og så høres litt høres det litt politisk ut.


%eee og %eee v£ %eee hvem så hvem skal ta de valgene, og hvis vi skal og hvis vi skal ta noen valg hvis og du og jeg må velge Geir, hvem skal vi høre på?


så da er det liksom tilbake til den der borekjerna eller alle de borekjernene dine.


for der regner jeg med at at når dokker\dere %eee har kommet i dybden på analysen, så vil dere kanskje gi noen pekepinner på %eee hva.


hvis du har hatt valmuen fra seksogtyve\tjueseks tusen år siden, så er jo det å sikre valmuens overlevelse for meg en hjertesak nesten %heh.


og det vil kanskje være sånn med de andre.


dokker\dere vil kunne se hva er har %mmm slappa helt av, og blitt nesten borte under frost eller under varme antar jeg.


da er det D_N_A\DNA vi bruker for å og at vi vi vi må rett og slett lære mer om kass\hvilke endringer skjer over tid.


store %eee altså veldig synlige sånne bjørkemåleangrep.


bjørkemålerangrep når du får hele a£ altså alt alt løvet på.


%heh nå skjønner jeg %overlapping bjørkemålerangrep %overlapping laumakken\bjørkemåleren.


når den har spist opp et stort område så så all alle ser at der skjer det noen ting, men kanskje femti år etter har systemet gått tilbake til det det var.


er det noe vi ja eller eller er det faktisk noe som vi må være obs på?


uten kunnskap så kan vi ikke ta noe valg.


så det er det det det det er vår jobb det å frembringe den kunnskap som sier noe konsekvenser av de valgene vi vi tar.


men for dem så sitter og lurer på om akkurat det eksempelet der.


%mmm er det noe vi har påført naturen %eee gjennom %eee global oppvarming eller innført %eee fremmed£ fremmede arter, eller er det bare noe som skjer?


for for å finne svaret på det så må vi gå inn i %unint og ikke bare se på D_N_A\DNA til planter, men også se på D_N_A\DNA til laumakk\bjørkemålere.


hvis du da f£ klarer å finne laumakk-D_N_A\bjørkemåler-DNA og ser at det samtidig er en endring i v£ i kass\hva_slags planter vi finner, da vet vi at den forårsaker en %eee en endring.


hvis vi finner laumakk-D_N_A\bjørkemåler-DNA og og planten er liksom viser det samme både før og etter, ok da da tå£ da er det her innenfor den variasjonen som tu£ naturen tåler og liksom fikser på egenhånd.


det er jo litt det er jo spennende med det med den metoden.


altså det er jo før så hadde vi jo %eee plantearkene i herbariet og så gikk vi og så på dem og så om en plante ligna på den andre og så sa vi ja, det her den samme som den vi har fra før og sånn.


og nå bruker man D_N_A\DNA og det er jo en sofistikert metode.


det skal jo være totale reine rom, sterile rom, og det skal gjøres på %eee på en ordentlig ordentlig laboratorie av mennesker som ikke forurenser det skjønner %unint ikke forurense det.


men er ikke D_N_A\DNA er ikke det et politiverktøy, er ikke det noe som handler om kriminalitet og %overlapping?


det er også litt fascinerende %overlapping.


er det det samme instrumentet, den samme teknologien som bru£ dokker\dere bruker, som?


ja vi er altså det vi utvikler på si med hensikt å studere naturen %eee det er akkurat samme utviklingen so£ som brukes nå for eksempel i tollkontroll.


%eee k£ ha£ har du har du med deg en veske av et dyr som ikke lov å jakte på for eksempel?


det brukes i matkontroll, den fisken es£ %eee en fiskefilet som bare bare av seg selv de som er god på fisk kan ikke alltid identifisere en fiskefilet, da kan du gjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse for å se hva slags fisk var det.


eller hvis du går og kjøper en en dyr teblanding som virkelig skal helbrede deg for det meste så kan du kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse og se var den var de her %eee s£ veldig sjeldne spesielle plantene med medisinsk virkning, var de faktisk i den her teen, eller er det bare humbug.


man kan se man kan ta for eksempel fra mistenktes sko kan man ta litt jord, og så kan man sammenligne det med åstedet og se om man finner samme D_N_A-spor\DNA-spor i det.


det akkurat når det gjelder at det skal liksom være gyldig som bevis i rettsak så er det litt sånn %eee på si vår.


det vi gjør på på metodeutviklingssida, det kommer til å liksom ha helt konkrete konsekvenser for hva man kjø£ gjøre i rettsalen i fremtida.


foreløpig så er vi som du sier vi har forurensning, vi går vi dress og %eee altså vi har på oss de vi£ %eee hvite drakt£ vi ser ut som vi skal inn på operasjonsstua når vi går inn på D_N_A-labben\DNA-labben.


tenker på hva vi har spist til frokost fo£ har munnbind foran, men tenker liksom ka£ kan det komme noe fra oss og sånt.


%eee men nå har vi begynner vi å få mer peiling på hvor hvor det kommer fra i begynnelsen, vi var så nervøse når vi gikk inn der altså %heh forferdelig.


%heh %overlapping ja for det ville vært litt rart hvis hvis det viste seg at dem hadde liksom Snickers for ti tusen år sia hvi£ hvis det er noen som hadde det i munnvika og mista.


%heh ja så vi begynner vi begynner å forstå det mer, men vi og og hvis når vi får enda litt mer forståelse om det så tenker jeg at det her holder som bevis i rettsak, ja.


så dette grønne forskningsfeltet som jo botanikk er i mine øyne det har altså de mest sofistikerte %eee metodene og laboratoriene n£ i dag, så det er jo det er jo en utrolig spennende utvikling.


men Inger korsen\hvordan havna du i botanikken?


altså du har %eee fly£ du har flytta mye rundt i livet ditt når du var liten jente.


du har skarre-r fra Bergen og født i Tyskland og Hammerfest kjenner du %eee s£ like godt som bukselomma di, og så så ble du botaniker.


du kunne blitt flyvertinne for eksempel, %heh eller reiseguide på hurtigruta eller ingeniør på Statoil i Hammerfest eller.


nei jeg tror jeg har alltid vært glad i blomster og dyr %eee.


jeg hadde vinduene fulle av potteplanter da jeg va£ gikk på barneskolen, og det tror jeg ikke så veldig mange andre som hadde.


jeg var veldig glad i dyr også på det meste så hadde familien tre hunder, syv akvarier.


%eee jeg drev med med oppdrett av forskjellige akvariefisker som måtte være spredd.


%eee jeg hadde femten kaniner, skilpadde, en undulat %heh.


så altså %heh og hadde egentlig tenkt å bli veterinær.


og så begynte på biologi og kjemi her samtidig, og så trivdes så godt på biologi.


og hadde nok egentlig kanskje tenkt litt mer på zoologi, men så var det et prosjekt på hvitkinngås på Svalbard hvor de tenkte trengte noen som kunne se på hvordan vegetasjonen påvirker %eee hvordan gåsa hekker og hvordan hvor godt den passer reiret og hva den spiser og sånt.


så da havnet jeg der, og så ble det %eee så har botanikken har mange fordeler.


den den er der, du kan gå ut og studere den, den er på samme plass, du finner den igjen når du har for mye store data og og.


og jeg har alltid vært glad i blomster og spesielt fjellplanter mhm\ja.


Inger %eee jeg gleder meg til å høre mer av hva dokker\dere finner.


%heh det kom£ det kommer innimellom, ja.


nei jeg vil bare legg meg på den lista der.


tusen takk Inger, det er vært fantastisk artig å være med deg bakover %eee seksogtyve\tjueseks tusen dommer på bakover i tid til spissen av Andøya, og å få alle de den innsikten i hva vegetasjonshistorier kan gjøre for oss for at vi skal forstå hvor vi står i dag,


og hva slags eventuelle, og nå sier jeg eventuelle en gang til, håp det er for framtida.


vil du vite mer om for eksempel hva som levde på den lille tuppen av Andøya som var isfri under forrige istid?


ja da kan du lese mer om forskninga til Inger på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


vi høres neste gang med en ny, interessant forsker.


hva er det som driver en basehopper til å kaste seg ut fra et høyt fjell bare med en liten skjerm på ryggen?


han Audun Hetland forsker på motivasjon blant dem som holder på med ekstremsport.


for å få svar på sine spørsmål gikk han til det ekstreme skrittet å begynne med basehopping sjøl.


han jobber på et senter for snøskredforskning og utdanning ikke minst.


og han %eee har ekstremsport som sitt forskningsområde.


%ttt noen vil huske han fra forsker grand prix i nasjonalt forsker grand prix i nitt£ i tjueelleve.


og da var temaet basehoppere som ha£ er også tema for hans doktorgrad.


%ttt og det er jo et %eee %ttt %eee tema.


basehoppere er jo et tema som ikke bare får oss til å tenke på ekstrem men også får oss til å fryse på ryggen.


for det er jo også et område hvor vi med veldig jevne mellomrom hører om folk som blir tatt av fjellene.


%ttt korsen\hvordan forsker man på sånt?


nei det er ikkje så det er ikkje så enkelt fordi at %eee det som me har lyst på altså det som eg held på med det er motivasjon.


eg lurer på kva er det som driv desse folka sant når du gjer noko som er såpass farlig.


og det å forske på motivasjon det det er vanskelig fordi at %emm.


det er liksom de£ det å ta tak i den der indre drivkrafta det %eee den er vanskelig å måla.


så for å få til det så må me finne ut kva folk føler.


%eee og det høyrest jo enkelt ut kanskje men.


%eee fordi at dei fleste kan seie kva dei føler akkurat no.


men %eee viss skal liksom, kva følte du i går, då blir det ein sånn ja nei, no skal du høyra.


og då kommer\kjem %eee hukommelsen vår inn og den %eee den fyller inn og den %eee den er konstruktiv og %emm stemmer ikkje alltid.


så for å finne ut det så måtte eg vera måtte eg vera der der og då med dei.


så eg var på fjellet med basehopparane %eee %overlapping.


du sto altså der og så når dem s£ hoppa ut?


me filma dei på toppen %eee og %eee så utstyrte me dei med eit hjelmkamera så dei filma hoppet sitt sjølv.


sånn at eit døgn seinare så fekk dei sjå den filmen for også sjå om det og kunne liksom %eee løfte opp igjen i minnet den her opplevelsen\opplevinga, så me kunne måla han ein gong til.


så me me %eee me spurde de umiddelbart\direkte etter dei hadde landa også spurte me dei eit døgn etterpå for også sjå kva kva handlar dette eigentleg om?


det me me oppdaga jo ein ein haug med problem %eee akkurat her.


fordi at %eee viss du spør ein basehoppar %qqq om han er redd etter han har landa, så er svaret sånn ja ja litt.


men eg har jo òg pulsdata på alle desse basehopparane sant.


og %eee og viss %unint du held det svaret deira på på frykt opp imot pulsen så stemmer det ikkje i heile tatt.


%eee dette her er jo folk som har stått i ro lenge.


heilt på toppen kanskje liksom ein fem og førti minutt kanskje til og med ein time.


og %eee der var eg hadde ein han hadde to hundre og kva %unint var det nå han hadde to hundre og ja nesten tredve\tretti i puls.


og han har stått i over ein time og han var nesten førti år og liksom koss\korleis får du til det?


eee% når du er redd nok så er pulsen høg.


men etterpå så seie nei var ikkje så veldig redd.


så for å finne ut dette her for å finne ut koss\korleis ting følast så er du eigentleg nøydt til også vere der.


liksom du du er nøydt til å fange den opplevelsen\opplevinga mens han pågår\er_i_gang.


%eee så det har me jobba med etterpå då med med folk på ski og med ansiktskamera analysert ansiktsuttrykk og liksom %eee ja prøvt på alle mulige vis også ta tak i dette her, den opplevelsen\opplevinga.


men du gikk mer ekstremt til verks når det gjelder basehopperne enn å måle ansiktsuttrykk og %overlapping.


ja for det eneste jeg klarer å komme på da det det er jo at man hopper sjøl.


ideelt sett så skulle eg liksom eg skulle kunne stoppe tida også liksom eller hoppe etter dei med ein mikrofon.


hva føler du nå %overlapping nå da nå da?


du kan ikkje hoppe etter dei med mikrofonen så eg kunne måla før og etterpå der men men %eee.


%eee eg kom inn til eg kom inn til Kjerag og skulle forske på desse her basehopparane.


og %eee tenkte at eg skulle stå på toppen også skulle eg alliera meg med ein %eee med han som køyrde %eee båten.