kanskje du rett og slett kan spille %eee litt for oss nå og så kan du.


nå er det jo veldig skummelt å spille etter alt det du har sagt da.


det her det kommer aldri til å gå bra Susanna.


%heh så kan vi så kan vi snakke litt %eee så kan du fortelle litt %eee om hvordan du %eee f£ fant dine dikt etterpå.


tusen takk Susanna det var fantastisk fint %eee begge disse to sangene inngår på %eee dette albumet som heter Jeg vil hjem til menneskene og som kom i totusenogelleve faktisk samme %heh ja se der kanskje den til og med er til salgs etterpå %heh en god gammeldags CD.


det er veldig bra siden jeg har med meg CD-er for salg.


ja det er bra da finner vi ut av det etterpå òg %heh.


dere må ja hvis dere har i£ hvis dere har penger så må dere kjøpe den %eee CD-en altså fordi at den f£ den fins ikke på internett.


nei det var det vi fant ut eller jeg fant ut denne uken òg rikt£ riktignok fikk jeg jeg slapp å få finne ut av det selv %heh men men jeg fikk høre det.


nei det er jo noen bitre plateselskapfolk.


javel ok ja vi tren£ vi trenger ikke å gå noe nærmere inn på det men.


med andre år et slags klenodium f£ publikum kan få tak i etterpå ja.


%eee er det ti elleve %eee s£ %mmm sanger på denne ja det er i hvert fall et det er en ren Hofmo-plate rett og slett %emm.


ja det er vel det det er elleve det er det mhm\ja.


kan du fortelle litt om hvordan hvordan fant du fram til de tekstene du ville sette melodi til hvordan Tuva fortalte jo litt i sted kan?


ja %eee jeg %eee satt med denne boka %heh som Tuva ja mursteinen samlede %eee.


og leste dikt %eee og syns det var veldig fint.


og så kom jeg i snakk med %eee en forfatter som heter Håvard Rem som sa at %eee det ikke fantes så masse tonesettinger av Gunvor sine dikt %eee.


det er en del komponister faktisk som har satt.


ja altså det er jo satt musikk til og så er det kanskje diktlesing og sånn men at det ikke var så mye %eee sanger da med altså tonesetting av selve diktene.


så det gjorde meg veldig nysgjerrig %eee fordi jeg var litt sånn hæ hva %eee dette er jo veldig sangbart %eee.


hva er det som gjør det så sangbart tenker du hvis det går an å %heh sette ord på det?


det er %eee altså nå er det jo en god blanding av %eee dikt som er liksom satt opp litt mer sånn tradisjonelt %eee med med rim og rytme på en måte og de som %eee er litt mer %foreign %eee lagt opp %heh.


%eee jeg starta nok med %eee med et av de som jeg starta med med Vinterkveld som er liksom første diktet i første samlinga.


der åpner forfatterskapet rett og slett.


ja %eee litt fordi det %eee minte meg om en salme.


%eee og siden jeg liksom vokst opp %eee på bedehuset og med veldig mye salmer i bagasjen %eee så ja det minte meg om en salme så jeg fikk lyst til å synge den så %eee.


en bestemt salme eller bare altså salm£ salmesangen på en måte?


nei salmer ja altså salmer som en sjanger på en måte og litt sånn %eee både vers og oppbygning og sånn.


%eee så sånn bortsett fra det så vil jeg jo s£ altså hva er det som gjør at det er so sangbart jeg hø£ jeg hører melodier.


ja det var litt som Tuva sa i sted dette er en vals er det ikke?


ja %heh så så det er bare ja det er sånn er det sangbart for meg jeg hører %eee hører at jeg kan synge det jeg får lyst å synge det også %emm.


det er jo sånn det er jo egentlig d£ d£ det tenker jeg ofte at mer %eee for meg da hvert fall at at det handler om at man har lyst til å ha de orda i munnen altså.


det er d£ det er motivasjonen på en måte %heh.


ja ja for det og det og det er jo altså jeg er jo helt enig i at %eee %eee tonesetting av dikt er på en måte noe av %eee det skumleste og mest risky du kan gjøre.


og som jeg også har liksom sett tenkt som jeg tenkte før det det her skjedde at liksom det skal ikke jeg holde veldig mye på med fordi at det er liksom %eee %heh.


%eee det er veldig mange tilfeller s£ tenker jeg der man på en måte lener seg på noe som står så utrolig sterkt på egen hånd da og ikke kanskje tilfører så veldig mye eget sjøl %emm.


samtidig virker dere jo begge sånn utenfra sett da eller sett fra mitt sted %eee som musikere som har brukt litteraturhistorien eller at det har vært en veldig sånn stor kilde til kreativitet for dere.


ja så det er jo litt paradoks %heh %overlapping men det er jo liksom men det er kanskje noe med det også som %eee.


at det er noe med det som er både skummelt og liksom %ehh nesten umulig så at det blir litt interessant å prøve å gjøre det også og prøve å finne ut av det.


og og det er jo ikke sånn at jeg liksom sitter hjemme med diktbøker og synger i vilden sky %eee og vil liksom synge alt jeg leser.


d£ det er jo ikke sånn, så det er jo liksom no£ jeg har jo glede av å lese.


%eee og jeg har veldig glede av ord på papir %eee så jeg må absolutt ikke %eee høre det med musikk %mmm men jeg fikk nå i hvert fall veldig veldig lyst til å gjøre det med med Gunvor s£ sine dikt.


og %eee og d£ og har fått veldig mye god respons på det også, men det er jo det hender jo at det er noen som som har veldig sterkt forhold til til %eee disse diktene eller til et dikt spesielt dikt eller som liksom.


ja kanskje ikke syns at det ble så bra som de %heh som de hadde tenkt seg at det kunne bli eller som eller ka£ kanskje kanskje man ikke.


men får du mange sånne tilbakemeldinger?


nei ikke mange men det hender jo og det e£ det er jo forståelig det er jo liksom man det er det er jo sånn med altså jeg synger jo andres låter også iblant og tolker tolker det andre har gjort da andre har skrevet.


og det det er jo litt på samme vis da at det er liksom m£ hvis man har veldig sterkt forhold til noe og det skal være på den måten også kommer noen andre å tuller med det liksom.


for et er en variant kanskje av coverlåter dette?


ja det er jo litt samme altså du du tar noen andres åndsverk og høvler over dem liksom.


sånn det passer deg eller og det er jo ja abs£ altså det er selvfølgelig jeg jeg har %eee hatt det sånn med med veldig mange ting også %mmm med folkemusikken egentlig som jeg ikke føl£ i hvert fall ikke i starten følte at det var en var min da %eee selv om den er jo det.


men men %eee en d£ det skal man man skal passe på å ikke ha f£ bli f£ ha for mye respekt for ting og tang og det gjelder jo og det gjelder jo dette her også %emm for det det verste som kan skje er at det ikke blei helt knall liksom.


men men men det materialet finnes jo det forso£ det fins det står jo der det det kan ikke ødelegges.


så man må jo bare prøve og og jeg må jo si for meg så har a£ jeg ofte brukt andres tekster fordi jeg ikke eller for jeg ikke greide å skrive sjøl %eee.


også etterhvert som jeg har fa£ har fått litt mer dreisen på det så så minsker behovet litt egentlig for å bruke andres tekster òg, men bortsett men bortsett fra innimellom da sånn som med Hofmo for eksempel det går liksom ikke over det d£ det.


ja får du litt fortsatt lyst til å sette melodi til nye ting?


ja fo£ ja jeg får jo det %mmm men %eee nei jeg vet ikke det det.


ja altså jeg jeg t£ trodde vel egentlig at jeg ikke skulle altså jeg har laga flere tonesettinger enn de som er på den plata her for jeg fortsatte etter %eee etter vi hadde spilt inn plata og og sånn og var i en god %eee god stim så.


men sånn bortsett fra det så så tenkte jeg ikke at jeg skulle liksom være den som på en måte %heh stadig tonesetter %eee ting.


men jeg snubla jeg over Boudelaire og fikk en veldig %heh sterk opplevelse med det som er veldig det er %eee sammenlignbart da %eee med Hofmo fordi det er sånn plutselig så er det bare noe som treffer deg veldig.


og som liksom ja dette vil jeg synge dette hører jeg liksom noe klanger til.


og det er jo utrolig interessant og det er liksom det er en sånn %eee dør inn i mitt eget kunstnerskap som bare liksom man kommer inn fra en annen vinkel eller man liksom ser noe og man setter lyset på noe annet eller.


som du sa %eee Tuva at %heh de tingene jeg skri£ skriver om er jo veldig mye av de samme temaene både for Hofmo og Boudelaire og altså og og sånn ser jeg jo også på %eee Valkyrien-materialet da.


at %eee det er jo %eee en blanding av tekstforfattere og det er deres ting om hverandre men men man tenker jo ikke på det når man når man hører på det, så man tenker jo ikke å dette er jo ikke egentlig ditt.


man tenker liksom man tenker jo det er dere og det er deg og det er og det er jo noe som er det er noe som er veldig fint med det da at det er %eee et et nytt blikk og en ny stemme %eee som liksom løfter fram %eee for eksempel Hofmo.


ja og det er jo også en ting som en en positiv viv£ bivirkning da %eee altså det det.


vi har %eee blant annet reist veldig mye rundt på skoler og spilt for ungdomsskoler og videregående skoler og og spilt disse Hofmo-tekstene og og bare det at man kan bidra til at flere får %mmm får høre det %eee som forholdsvis tidlig i livet da synes jeg er givende da.


det er jo litt sånn det var helt sikkert en tilfeldighet men disse platene deres kom jo ut i samme %eee år begge i totusenogelleve, gjorde de ikke det eller?


ikke samme skole men samme plateselskap.


men altså my£ %eee den plata vår er fortsatt på internett.


%heh men %eee ja du er kanskje litt bedre venner med.


ja jeg har %eee ja det er smøring inni bildet.


%heh vi %eee vi skal gå inn for landing %eee snart så da kan vi ta den etterpå %eee %heh.


%eee litt st£ kanskje alt for stort spørsmål å komme trekkende med til slutt men det var litt sånn i forlengelsen av det dere snakket om nå jeg får bare lyst til å spørre dere sånn mer generelt i deres %eee virke, hvordan ser dere på forholdet mellom poesien og musikken altså ordene og tonene?


ja det er jo på meninga med livet det liksom.


ja nei det er det er jo det vi holder på med det %heh det er ord og musikk.


ja der %mmm må ja det be£ det bli svulstig det her vet du fordi at.


vi starta på meningen med livet så du har litt å gå på %heh.


nei men jeg vet ikke v£ om hva det er jeg men det er bare ingenting som gir meg stø£ lst£ større tilfredsstillelse enn å få de to tinga til å funke sammen.


det er akkurat som nei vet ikke det det er noe %mmm d£ da da da det er som en sånn kanal ut av %eee av av seg sjøl altså.


%eee ja det var den eneste måten jeg vet hvert fall å få ut ting på altså på en noenlunde fornuftig måte %heh ja.


%heh ja nei det er jo det er essensielt for for livet det.


tusen takk for at dere kom hit og ville snakke om dette som er så viktig for oss alle sammen her i dag.


og takk til publikum som var her fysisk tilstede.


takk til alle som sitter og ser på rundt om i stuene deres eller hvor dere sitter.


hei og hopp og velkommen til nok en utgave av store lille Trondheim.


fra det store studioet i rådhuskjelleren.


ja stort og stort kan sikkert diskuteres men %eee ja vi kaller det det.


og i dag så skal vi %eee møte ei som står på og brenner for å skape en enda bedre eldreomsorg i Trondheim, og det gjør hun gjennom å engasjere seg i brukerrådsarbeid.


det er nemlig sånn at %eee her i kommunen så skal alle skoler, barnehager, sykehjem, hjemmetjenesten med flere ha hvert sitt brukerråd, så det betyr at det er mange innbyggere som gjør en viktig jobb med det å være med i brukerråd.


Brit Anna Lie er gjesten vår herre gangen.


og det her kjem\kommer til å bli alle tiders.


velkommen til store lille Trondheim Brit Anna Lie.


%eee vi spør deg som vi gjør med alle som kjem\kommer på besøk til studioet vårt her i rådhuskjelleren, %eee hva er det beste med å bo i Trondheim?


det beste med å bo i Trondheim for meg det er at vi har bymarka.


%mmm bymarka bruker sommer som vinter på ski og på til fots og ja altså det det er en stor glede for meg.


neste spørsmål det bruker jo å være hva er favorittstedet ditt så det spørs om du allerede har svart på det da.


da er svaret det samme, det er bymarka overalt i bymarka.


%eee du er %eee her er en lang tittel så jeg må nesten ta ta sats her nå koordinator for %eee nettverket av brukerrådsledere ved sykehjem og helsehus.


%eee men det er da sånn at sånn som jeg har forstått det så har alle sykehjem og helsehus sine egne brukerråd %eee med egne ledere og du er nå her %eee og representerer da et nettverk av disse brukerrådslederne.


%eee hvorfor har du engasjert deg i brukerråd?


for noen år siden så da var m£ %eee mora mi, eller mamma da som jeg sier, åttini år gammel var fortsatt i arbeid ikke for at hun te£ trengte å tjene penger men for at det var naturlig å holde seg i aktivitet.


satt også eksamensvakt, men søstera mi og jeg vi begynte å merke at mamma begynte rote litt.


ko£ fikk etter noen uker %eee %emm så ble mamma diagnostisert med langtkommende Alzheimer og fikk plass på Brundalen %eee helse- og velferdssenter.


der ble jeg mer eller mindre pressa inn i et brukerråd på det første pårørendemøtet og det var mitt første møte med et sykehjem.


så sånn var min sånn inntreden til brukerråd.


ja og siden så har du %eee holdt på med det.


hva er det for hva hva er det %eee dokk\dere gjør i et %eee brukerråd?


nå er vi jo så heldige i Trondheim kommune at politikerne tilbake i totusenogfire vedtok at brukerråd skulle være kommunens %eee formelle organ for brukermedvirkning så, i kommunen vår til motsetning til veldig mange andre kommuner så er det politisk vedtatt.


det er også vedtatt at %eee brukerrådet skal være et rådgivende organ for enhetsleder, egne retningslinjer for brukerråd som også er politisk %eee vedtatt.


og saker i brukerrådet kan være enhetens kompetanseplan, bemanning, aktiviteter, for beboerne.


altså ingen sak er for liten og ingen er for stor, men brukerrådet skal ikke behandle personalsaker og ikke enkeltsaker.


%eee har dokk\dere noe reell innflytelse, eller er det litt sånn sandpåstrøingsorgan?


klart det herre her %eee altså basert på dialog det at man skal bringe opp saka og enhetsledere på sykehjemmet eller på helsehuset.


men retningslinjene sier også det at det skal mye til for at en enhetsleder ikke lytter, men i og med at vi har organisert oss i et nettverk som jeg kan si litt om litt seinere så mener vi at vi ja vi har %eee innflytelse.


%mmm dokk\dere representerer da på en måte pårørendestemmen.


i %eee hvordan eller e£ i eller i det i det her da %eee hvordan %eee er det vanskelig å få pårørende som ofte kan ha en litt %eee tøff situasjon til å engasjere seg i og være med i brukerråd?


ja det der går litt i perioder ut på enhetene.


i perioder så kan det være ganske mange pårørende som er engasjert og så kan det være mere utfordrende.


for vi må jo huske på det at de her pårørende har jo det ganske tøft òg i og med at de har fått sin kjære på sykehjemmet, selv om sikkert størsteparten er veldig glad òg for at deres kjære har fått plass så er det jo noe i det at i tillegg til å være pårørende da så er det en forventning om at man skal stille opp i brukerråd.


så svaret er ja det kan være utfordrende.


ja for jeg vil jo anta at alle ikke nødvendigvis har ork %eee til det.


så blir det sånn da at det blir de£ det blir noen ildsjeler som drar lasset?


den e£ enkelte enheter har veldig stabile brukerråd hvor beboerne bor gjennom flere år.


noen av oss velger å delta etter at vår kjære er dø, så det er litt ulikt.


det er jo syvogtyve\tjuesyv enheter så det her %eee ja det er litt det er ganske stor variasjon.


du fortalte litt om mora di innledningsvis som årsak til at du ble at du begynte å være med i i brukerråd.


hva er det det gir deg det engasjementet du har der?


mamma sa selv om mamma var langtkommende %eee dement eller med Alzheimer så sa mamma du må stå på for eldreomsorgen Brit Anna og det det er nesten sånn at jeg kjenner på at det er i arva etter mamma at det er rett å gjøre det her.


og i tillegg til at jeg har et annet familiemedlem som også er alvorlig syk og som til tider er på noen av byens helsehus, så gir det meg også noe selv i forhold til det at jeg vet at saken er viktig og det at man snakker.


ja du nevnte at vi snakker på vegne av pårørende, men man snakker jo òg på vegne av de sykeste blant oss den skrøpelige eldre sykehjemsbeboeren som ikke da har en stemme ut i den offentlige debatt.


så sånn sett synes jeg det er det er todelt.


det er viktig for meg selv, men òg viktig for alle sykehjemsbeboere og det er vel ett tusen fem hundre sykehjemsbeboere i Trondheim kommune.


det er jo mange meninger om %eee eldreomsorgen i Trondheim kommune.


%eee hvordan står det til ut ifra ditt ståsted?


det som vi har lagt som grunn for den her organiseringa av nettverket er at mye er bra i eldreomsorgen, mye kan bli bedre.


en visjon til nettverket er sammen for en god eldreomsorg.


vi ser at på mange områder så har Trondheim kommune kommet langt det i forhold til det at det er kompetanseplaner det at det nå er tilsatt serviceverter det at %eee det er vedtatt en eldreplan som går fra to seksten til to seksogtyve\tjueseks som har en en opptrapping i forhold til bemanning.


%emm men på andre områder som det har jo med bemanning det òg da det er jo en marginal bemanning på ettermiddag og på helg og på natt.


så det gir jo ja hvert fall meg påfyll for oss å stå på videre at vi må vi må komme oss litt høyere på bemanning spesielt på ettermiddag og og helg og natt.


hvordan skal dokk\dere i brukerrådene bidra til å få til det?


altså vi har e£ jeg kan jo blant anna fortelle det vi har gjort i dag.


vi har sendt ut invitasjon til speeddate til alle gruppelederne og alle fraksjonslederne i helse og velferd i helse- og velferdskomiteen.


inviterer dem tredje og sjette juni på møterom opp her i rådhuset.


og hvor vi utfordrer dem blant anna på å si noe om fremtidens %eee sykehjem, heldøgns omsorgsbolig og helsehus.


spesielt rundt områdene %eee økonomiske prioriteringer, på sykepleiere, på vernepleiere, helsefagarbeidere og sykehjemslegens rolle og funksjon.


så vi tror at det at vi utgjør altså at vi snakker på vegne av vi har tenker litt sånn at når det er ett tusen fem hundre sykehjemsbeboere, hver sykehjemsbeboer har kanskje fire eee pårørende.


så tenker vi at vi representerer en seks til sju tusen %eee personer.


så sånn sett så vi utgjør jo egentlig en sånn maktfaktor uten at vi skal utnytte det.


så sånn sett så tror vi at vi kommer til også i fremtida å bli hørt og vi er blitt hørt på veldig mange områder siden vi starta den her organiseringa.


vi hadde jo en gjest her forrige gang Ane Bjøru Fjellseter som er en av kommunens to eldrepsykologer og hun hadde en veldig klar visjon om at %eee Trondheim skulle bli verdens beste by å bli gammel i intet mindre %heh.


Ane er jo ei dyktig dame hun sånn at %eee ja kan være enig i det.


verdens beste ja ja altså det er jo lov å ha hårete mål.


ja hvis det skulle være noen plass så må det nå være i Trondheim.


et av %eee målene for helse- og omsorgstjenestene er at dem skal styrke samarbeidet med pårørende for å oppnå et best mulig tjenestetilbud og sikre at pårørendes behov blir ivaretatt.


det står det i handlings- og økonomiplanen.


%eee hvordan bør kommunen gjøre det tenker dokk\dere?


da er vi jo så heldige i den her kommunen at vi har en kommunaldirektør for helse og velferd som heter Helge Garåsen.


han mener vi er en ildsjel på det her området hvis man kan kalle en kommunaldirektør en ildsjel.


han har sånn som vi opplever det siden vi ble organisert i totusenogfemten ønska oss velkommen inn, %emm lytter til oss, deltar på møter, %emm involverer oss i ulike prosesser.


vi har blant anna deltatt i plangruppa for bygging av nye Risvollan helse- og velferdssenter.


deltatt i den her %eee økt pasientnær pleie referansegruppa til rådmannen i forbindelse med den her organisasjonsendringa med i forhold til tilsetting av %eee av avdelingsledere.


%eee har også gitt innspill på de her retningslinjene for tildeling av heldøgns omsorgsbolig og sykehjemsplass til eldreplan.


Helge Garåsen s£ opplever vi stiller opp alltid for oss og det at vi mener at han er en ildsjel i forhold til det å lytte til pårørendes stemme.


og da er det selvfølgelig tror vi også enklere for Helge Garåsen når vi har organisert oss og at det her nettverket har satt ned en arbeidsgruppe og da hvor jeg er koordinator og hvor man da lettere òg kan samhandle på toppnivå i kommunen.


%eee men men valgene til Helge Garåsen med det å ønske oss velkommen inn og være en døråpner mener vi er helt unikt i landssammenheng.


jeg er hvert fall ikke noe eksempel fra andre kommuner hvor en kommunaldirektør for hel£ %eee for helse og velferd har gjort det samme som Helge Garåsen.


så han skulle ha vært rett og slett inn i %eee inn i ramme %heh.


han skulle det %overlapping og så må dokker\dere invitere han på neste sånn oppfølgingsmøte i forhold til eldreomsorgen som vil utfordre Helge Garåsen på ulike områder.


det er jo ikke så ofte de herre kommunaldirektørene får såpass %eee til godord med seg.


nei men det er på sin plass men men vi ha£ vi presiserer òg herre her at mye er bra i eldreomsorgen og mye men mye kan også bli bedre.


så selv om vi altså nå skryter i forhold til Helge Garåsen som er vel fortjent så sier alltid Garåsen òg at dokk\dere må komme med det som også er negativt.


men det hvordan man i disse relasjonelle tider så er det jo litt hvordan man snakker til hverandre hvordan man bringer sakene frem.


vi har bevisst valgt det er jo første gangen vi egentlig er i mevis£ media, for vi har valgt en nedtona rolle nettopp for å gjøre oss mere robust.


det å knytte god kontakt og ha legitimitet hos alle enhetslederne, hos rådmannen, hos Helge Garåsen, hos stab det har vært viktig for oss sånn at vi ikke blir en en motpol men at vi sammen kan få til en god eldreomsorg.


hvis vi går litt ned på sånn enhetsnivå %eee hvordan %eee få til eller hv£ hva hva er det som gjør at det k£ man får til en god dialog og g£ godt samarbeid mellom %eee ja %eee hel£ helse- og velferdssentre og de pårørende?


det må være en %eee en enhetsleder som ser nytten og viktigheten av en god dialog.


det må være noe som snakkes om på personalmøter.


%eee har jo i Trondheim kommune herre helhetlig pasientforløp hvor ulike stoppunkter er blant anna herre kontakten med pårørende.


men vi liker jo også herre her og så snu lyset mot oss selv.


vi hadde jo Ane òg på et %eee møte for noen uker siden hvor Ane da snakka om hvordan man kommuniserer best mulig for også å nå frem med saker.


så klart velger man en dialogform for kommunikasjon så tror vi at det òg bidrar til at alle parter på et sykehjem får en bedre tone mellom hverandre.


og når man da har opparbeida tillit så tror vi at det også er lettere da både for ansatte og pårørende å ta opp alvorlige saker eller eventuelt et brudd for da ligger tilliten i botn.


men det krever noe av pårørende, og det krever noe av ansatte og lederne.


det vi i hvert fall får tilbakemelding på fra brukerrådsledere at de mener at etter at nettverket ble organisert og det at ja vi har jo blant anna et sånt dialogforum med deler av enhetsledernettverket.


det at vi alltid har møtene i nettverket har fire møter hvert %eee år med ulike faglige tema ute på enhetene det at man snakker sammen det.


altså vi opplever at den her kommunikasjonen på enkelte en£ altså på de fleste enhetene er god men at den største utfordringa fortsatt i kom£ Trondheim kommune og sikkert mange andre kommuner det er at det er store ulikheter rundt på på enhetene.


så vå£ et av våre mål er at likhet på det her er også viktig %overlapping.


nei det kan være ulikt i tjenestetilbudet.


et eksempel kan være ved %eee innføring nå av serviceverter som Trondheim kommune òg er helt spesielle på.


%eee det at %eee det er tilsatt personell som ikke har helsefaglig utdanning men som skal jobbe på kjøkkenet.


det å se den enkelte beboer hve£ hva beboeren ja liker til frokost liker til lunsj sikre at %eee det bakes.


det snakkes jom£ så mye om ernæring og kosthold, men Trondheim kommune har allerede holdt på med herre her nå i f£ jeg tror det er cirka ja jeg tror det er sytti stykk sytti serviceverter som er er tilsatt.


men klart vi hører at de her servicevertene de gjør litt ulikt ut på enhetene.


så målet hvis vi bruker det som et eksempel da er da likhet.


ja men da snakker vi ikke om den individuelle pleien men tjenestetilbudet.


%emm en annen ting men det snakkes ofte om pårørende som ressurs at pårørende skal være en ressurs.


%eee altså men så tenker jeg samtidig at det det kan jo kanskje være litt sånn krevende noen ganger å å være det for det det er jo krevende nok i seg sjøl å være %heh å være pårørende %heh.


ja skjønner dokk\dere hva jeg k£ hvor jeg vil hen?


og klart i forhold til at jeg òg er pårørende så kjenner man jo til tider at man kan bli sliten.


men så har vi for å sette det litt på spissen stilt oss noen spørsmål at %emm et av våre ønsker i nettverket er at man kunne ha starta noen type pårørendeforening på alle sykehjemmene.


fordi hvis man går til småkommuner som for eksempel Tydalen eller Klæbu som vi nå vi skal slå oss sammen med.


Klæbu sykehjem har hatt pårørendeforening i femogtyve\tjuefem år.


vi hører veldig ofte at pårørende er veldig sliten og da har vi lurt på hvorfor er dem mere sliten i Trondheim enn dem er i andre kommuner i forhold til det med etablering av pårørendeforening.


noen sier ja men Brit Anna herre her er det er en storby.


%eee oppi Klæbu så kjenner alle hverandre.


så vi har forståelse for at vi pårørende kan være sliten men hvis du har din kjære i flere år på et sykehjem så kanskje den her slitenheta går over s£ håper vi sånn at du kanskje orker å engasjere deg i brukerråd eller i en pårørendeforening.


men du vil gjerne ha en pårørendeforening.


altså til motsetning til brukerråd så så kan en pårørendeforening for eksempel sånn som dem har nå etablert på Charlottenlund helse- og velferdssenter kan bidra med aktiviteter for beboerne.


for det er jo ikke til å stikke under en stol at om noen år så blir vi ganske mange flere eldre.


trur også at pårørende og byenes befolkning må ta inn over seg at kanskje må man begynne etter hvert å bidra litt mere ut på enhetene sånn at tjenestekvaliteten kan opprettholdes uten at pårørende skal pålegges noe ansvar for tjenestetilbudet.


men %eee men igjen vi forventer ikke at pårørende skal verken ha ork eller energi til det her men det er et ønske og litt det herre hårete mål.


noen andre har ikke kommet så langt enda.


vi begynner å nærme oss en litt sånn avslutning her men hvis du skal si hva er ditt største ønske for %eee for eldreomsorgen i %eee i Trondheim?


at alle beboere %eee har det altså får godt stell og pleie og at det beboeren føler at sykehjemmet er hjemmet deres.


og at pårørende føler seg velkommen og bidrar med det dem sjøl etter evne og ressurser %eee kan tenke seg inn på på på hjemmet eller på sykehjemmet, og at vi sammen får til en god eldreomsorg.


%eee er vi nå %eee du har kanskje hørt podkasten her før?


vi bruker å avrunde med sportsavdelinga her skjønner du.


og vi vil også ha noe kvalifisert synsing når det gjelder Rosenborg.


%eee nå har vi altså hatt tre treningskamper på rad uten å score mål.


og nå ser det ut som vi kjem\kommer til å spelle hele sesongen med to sittende midtbanespillere.


jeg er litt bekymra og vet ikke om akkurat den %eee.


%heh vi antok at det var sånn det hang sammen.


%eee jeg håper jeg %eee enda syns ikke jeg treneren har den nye treneren har vist sitt %eee potensiale.


jeg håper at treneren viser seg frem også enda %eee mer sånn at %eee at Rosenborg kjem\kommer på skinnene igjen.


førjulstida kjenner de fleste av oss som koselig og god, men levde du for noen hundre år sia, så tradisjoner som for eksempel Luciadagen veldig annerledes ut.


Liv Helene Willumsen, velkommen til oss.


Geir hun Liv Helene hun er noe så sjelden som en kvinne som har to doktorgrader.


hun har en doktorgrad i litteraturvitenskap der hun har skrevet om Regine Normann og hennes forfatterskap, også %unint en doktorgrad i historie der hun har skrevet om de nordnorske trolldomsprosessene på sekstenhundretallet..


så både histor£ vi har en kvinne som både representerer litteraturvitenskapen og historien som vitenskap.


%eee og det er særlig spennende for meg som forklorist Liv Helene, å å ha deg her som gjest i dag.


det er spennende for meg å å være her som gjest også.


jeg tenker meg sånn helt uten å uten å kjenne det materialet som du har brukt for å skrive disse to doktorgradene, så tenker jeg meg s£ så godt som du gjør ikke sant og og f£ at dem er fremmed båd£ både for Geir og meg, så tenker jeg meg at du har når du har vært inne i disse, så har du kommet langt inn i den no£ nordnorske fortellertradisjonen og folketrua.


ja det vil jeg si at det som binder sammen de her to store forskningsarbeidene som jeg har gjort i doktorgradene, det er fortellinger.


det er fortellingskunst at folk i muntlige samfunn som vi er vitne til på sekstenhundretallet og i det samfunn som Regine Normann kjente fra attenhundretallet, så er det fortellingskunst som er det som binder sammen de her to områdene.


Regine Normann sitt forfatterskap og de historiske trolldomsprosessene på sekstenhundretallet.


og grunnen til at fortellinga kjem\kommer inn i trolldomsprosessene, det er at i Finnmark har vi et stort antall kvinner som anklages for å ha utført trolldom.


disse kvinnene føres for retten, og når de står der i rettslokalet og blir forhørt av en myndighetsperson så presses de til å avlegge en tilståelse.


det er bruk av tortur og det er harde pressmidler, og grunnen til at de presser så hardt er at det skal komme ifra deres egen munn at de har utført trolldom og at de har inngått en pakt med djevelen.


en farlig tilståelse å komme med, for neste steget er bålet.


men disse tilståelsene, det har opptatt meg helt ifra jeg begynte å lese disse rettsreferatene, for disse tilståelsene, de er forma som fortellinger.


de holder seg sjøl oppreist som et menneske heilt til siste slutt ved å avlegge ei fortelling i en rettssal.


og i denne fortellinga er der innvevd både det de kan av tradisjonskunst og det de kan om forskjellige merkedager i året, samtidig som de tar inn nye og farlige ideer om at de har vært med på samlinger av trollfolk med djevelen til stede.


så det er det at de kan fortelle er fellesnevneren, vil jeg si, for disse kvinnene på sekstenhundretallet anklaga for trolldom og Regine Normann sin fortellerkunst.


men da er fortellinga en mestringsområde, og når du nå har nevnt merkedager så er det altså, vi må bare si det som det er, i dag er det trettende desember.


%overlapping den her podkasten kommer ut %unint %heh.


ja og hvis man hører den i reprise så kan dem høre det når som helst, men når vi lager den så er det altså trettende desember og d£.


%eee men i alle fall så er det sånn at den tre£ %eee trettende desember %eee har vært en sterk dag i i %eee folketr£ fortellertradisjonen og i folketrua.


%eee og det interessante med den er d£ nå at den kobler den offisielle katolske tradisjonene og den folkelige.


%eee ke£ hva du hva du tenker om den her dagen?


ja det er jo en dag hvor man begynner å nærme seg jul.


og i dag tenker vi sånn vi er på vei imot den lengste og mørkeste dagen og lengste og mørkeste natta.


men de tenkte tidligere når de hadde en anna kalender, som heter den julianske kalender, så tenkte de at vintersolverv falt på trettende desember og at det var lengste natta.


og dermed tenkte de også med en gang lengste natta, det er det mest farlige, da åpnes det opp for forbindelser mellom vår verden og den andre verden som ikke er åpen på andre dager enn disse merkedagene i året.


og derfor er det at dette har fulgt med i tradisjonen og i fortellergrep kan du si, også på seinere perioder av historien.


og vi har jo nå en anna dag som er den lengste og mørkeste, men trettende desember stammer altså ifra denne annerledes kalenderen.


så i vårs£ våre dager når ungene går rundt og deler ut boller og har hvite kjortler og lys i håret og sånn, så fremstår den som en sånn veldig snill dag, at altså sånn dele på goder ikke sant, men det var ingen snill dag i i den førmoderne tid.


jeg vil si at alle de her %eee merkedagene som vi snakker om som er viktige merkedager, det er den mørke dagen før jul, det er sankthans, det er påske.


de var ikke snille dager, for de var veldig store og jeg vil si mørke krefter som var i sving i dette møtet at man kunne komme imellom den verden vi tilhører og den ukjente verden hvor mykje\mye farlig eksisterte.


kanskje det bare er halloween som har overlevd som en sånn litt skummel dag da.


ja det vil jeg si at %eee den er alle fall blitt skummel etter hvert altså med de %eee virkemidler som knyttes til den, %eee men %eee opprinnelig så vil jeg si det at %eee der var egentlig ikke mykje\mye som var veldig snilt i dette bildet.


eller er blitt skummel med t£ %eee ja, ja %heh.


fordi at vi også befinner oss på ei tid i historia, i tidlig moderne tid altså, hvor mennesker ikke tenkte rasjonelt og skjønte hva var det som forårsaka katastrofer, hva var det som gjorde at dyr og mennesker blei sjuke og døde?


altså man tenkte annerledes i forhold til %eee tragedier som inntraff, og det tror jeg har gjort at man kobla det mere til dystre skapninger enn til snille skapninger.


kan du huske noe fra din barndom om denne her Luciadagen?


var den du kommer jo fra Bø i Vesterålen, %eee det er jo Regine Normann-området, fortellertradisjonen sto sto sterkt, var denne dagen noen gang nevnt blant dine besteforeldre eller foreldre?


foreldre faktisk %eee eller altså denne tida før jul fikk jo vi som unger da forklart at det her var ei veldig farlig tid, og vi hadde i Bø i Vesterålen et ord som hette juleskokker.


altså at det var noen som kunne gå rundt og gi juleskokker, at det var denne tida før jul kunne det komme noen inn og sånn som jeg fikk det forklart, kunne hvis de kom inn i husene og inn i soverommet, så kunne de piske føttene våre med einer og med sånn der greiner.


så derfor var det veldig viktig de her dagene før jul å låse ytterdøra, sånn at det ikke skulle komme inn noen å gi denne juleskokken.


vi kjenner jo også fra den eee Luciadagen at den er litt dobbel, for på den ene sida sett så er det der at dyrene kan snakke og alle disse her sterke kreftene som er ute som gjør det skummelt, men det er altså den natta er det også mulig å ta bud om hvem du skal få som ektemann.


du kan altså sette skoene dine i kors den natta, som du også kan på sankthansnatta, også kan du liksom be ei bønn før du legger deg, og da skal du i løpet av natta drømme din livsledsager.


Lussi Lussi den fromme, kom vil du til meg komme er liksom det verset som sies, så det viser hvor tvetydig disse dagene er.


%eee men %eee vi la oss gå fra fra Luciadagen.


%unint hva sier hva finner du i trolldomsprosessene om denne perioden?


hva er det liksom hva er det slags fortellinger som trer frem %eee knytta til jul?


da vil jeg gå til de første alvorlige trolldomsprosessene i Finnmark.


det er heile sekstenhundretallet som er perioden for trolldomsprosessene i Finnmark, fra begynnelse til slutt på sekstenhundretallet.


men det kom i sekstentjue inn noen ideer som ikke var kjent før, og det her var lærde ideer fra Europa om at et menneske kunne gå inn i en pakt med djevelen.


og når vedkommende hadde gått inn i denne pakten med djevelen, så fikk du overført kraft fra djevelen til å utføre trolldomsgjerninger.


og ska£ skaffe deg sjøl goder som de andre %eee %overlapping.


ja, å utføre farlige og alvorlige trolldomsgjerninger.


dette var forskjellig ifra den tradisjonelle trua, den gammeldagse trua på trolldom, som jeg kaller det for, den gammeldagse trua at du kan kaste trolldom.


noen mennesker kan fra de er født omtrent kaste trolldom over mennesker og dyr, altså de har i seg noe som gjør at de har denne evnen til å kaste trolldom.


det som vi i Nord-Norge har begrepet gande for.


ja det ligner veldig på det begrepet som er å kaste gand over noen og det herre nye trolldomsbegrepet som kom inn fra Europa og som har vært betydningsfullt for utviklingen av trolldomsprosesser i Europa.


det var ikke bare det at du gikk inn i denne pakten med djevelen, men det var også det at du hadde vært med på samlinger med mange trollfolk.


og midten av denne samlinga, det var djevelen sjøl som innehadde.


og de herre tankene om at va£ man var samla mange og at man tilbad djevelen på disse samlingene, det førte til at i et forhør når det kom til dette punktet at du fortalte den som ble anklaga forklarte at de hadde vært med på en trolldomssamling, så kom bestandig opp neste spørsmål hvem andre var tilstede?


og da er det du får en type trolldomsprosesser, en type rettslige prosesser hvor veldig mange blir tiltalt for trolldom i løpet av veldig kort tid.


bare noen måneder ofte, under et år, fordi de får mange navn på bordet.


så det er i denne fe£ forståelsen av de nye trolldomsideene kobla til noen tragedier som har skjedd oppe i Finnmark like før at vi nærmer oss jul.


og disse første som blir anklaga for trolldom i en sånn kjedeprosess hvor mange var anklaga samtidig, det skjer i sekstentjue sekstentjueén, skjer i løpet av noen måneder.


og det de er først anklaga for, det er å ha skapt en storm tre år tidligere i sekstensytten hvor ti båter ifra Kiberg og Vardø gikk ned, og det var førti mennesker som omkom.


dette er det de tilstår, og ei av de som har avlevert en sånn tilståelse, det er i sekstentjueén.


hun sier %eee %qqq at de bandt hver deres knute på et stykke snøre, og hver blåste derpå.


så kom det onde vær, og de mange folk blev.


yttermere bekjente hun at hun forgangen julenatt, altså forrige julenatt, så hentet Marit Olsdatter henne i Bergen.


og hun var i en hundelignelse og satte henne ned i Vardøen på Ballvollen, og hun selv var i en tispelignelse.


det var der flere forsamlet, og to var i vargelignelse, altså som ulver.


og dette er det at denne kvinna forteller i en rettssal.


og flere av disse kvinnene, der ti mennesker ble brent i løpet av de her månedene, så er det de samme motivene som kjem opp.


nemlig at de har vært årsak til at disse båtene gikk ned og førti mennesker omkom julenatt og at de har vært med på ei trolldomssamling.


og ikke bare i Vardø på Ballvollen, på en plass der de speller ball, men også fer\farer de etter at de har vært på Ballvollen, flyr de gjennom luften ned til Bergen og har ei trolldomssamling på Lyderhorn, som er heksefjellet utafor Bergen.


sånn at det vi ser i de her fortellingene, som da er kobla til julenatt.


altså julenatt %eee Liv Helene, det er natta fra julaften til første juledag.


%unint så det er den altså den sterke natta.


det er da det er da man virkelig ikke skal se ut gjennom vinduene sine.


kan være veldig mykje\mye ute i mørket som vi ikke ser og som vi heller ikke skal se.


for det som er interessant her, hvis jeg får lov til å skyte inn det %mmm %eee.


i Nord-Norge eller i Norge som sådan, så har vi f£ mange sagn om denne natta, i Nord-Norge har vi flest, og de handler om at de døde går til gudstjeneste i de kirkene som eksisterer.


altså de kirkene som befolkningen ellers ville bruke første juledag, da er dem te£ %eee på gudstjeneste, og alltid er det et eller annet levende vesen, menneske, som forviller seg inn og som det er en stor risiko forbundet til det.


for eksempel så %eee ja så er det en liten gutt oppi %eee Finnmark som %eee som har sovna av når det er vanlig gudstjeneste, også våkner han også ser han bestemora som er død ikke sant, også berger hun han for hun klarer å få han til å gjømme seg bak alterringen, innenfor alterringen, og då blir han berga.


ellers så ville han ha dødd, så ville han døde tatt han med seg.


så det er tradisjoner som har vart ganske langt opp mot vår tid om.


ja d£ ja og det er veldig sånn spennende, og jeg syns jo at når ess£ de unge ser sånne horrorfilmer så tenker jeg vår fortellertradisjon er mye sterkere %heh ja %heh ja.


ja og dette med %eee gudstjenester kjem\kommer faktisk også inn i denne kjedeprosessen, for ei av de som var med på det her %eee samlinga på Ballvollen i Vardø hun er ifra Vadsø.


så når de er ferdig med den her samlinga så fer\farer hun tilbake til Vadsø, og hun kjem\kommer akkurat tilbake til Vadsø når hun hører kirkeklokkene kime inn til gudstjeneste.


så det er så tidlig, altså fire hundre år sia er allerede de her tankene disse koblingene altså, og kontrastene mellom det overnaturlige, trolske og det religiøse, de er allerede inne i en muntlig tradisjon.


det er liksom, holdt på å si, er nesten som en synkretisme.


de de gror inn i hverandre og og nærer hverandre på en måte.


men %eee da har vi hatt hun det er jo en det er jo en %eee sann historie at ti på åtte gikk %eee forsvant ikke sant, og førti mennesker, førti menn antar jeg, drukna.


%eee er d£ er hun den eneste som som nevner det i den trolldomssaken?


nei det kommer opp i de herre som bekjenner eller avlegger tilståelser %eee i denne kjedeprosessen i sekstentjue tjueén.


så kommer det opp i de fleste av disse tilståelsene både at de har vært og forårsaka de her forlisene og at de har vært med på disse trolldomssamlingene i Vardø på Ballvollen og i Bergen.


så det er du kan si at det er ganske samstemt det som de tilstår at de har forårsaka av tragedier og at de har vært med på noe som er veldig farlig, nemlig de her møtene hvor djevelen har vært med.


men det som er veldig interessant med disse tilståelsene som fortelling og som jeg syns knytter veldig an til folketradisjonen, det er at ingen tilståelse er lik.


vi skulle jo tru det her at skriveren satt bare og skreiv ned stereotype punkt for punkt hva er det de bekjenner, men det gjør han ikke.


han går inn på det individuelle ved hver sin språkføring, detaljer de bruker, ord, muntlighetstrekk, ord de bruker fra sitt muntlige språk og sin dialekt.


sånn at den herre vekten på individualitet er faktisk det som jeg syns er noe av det viktigste å få fram ved trolldomsprosessene, nemlig at dette var enkeltmennesker.


de var mennesker med et liv og med en ramme rundt seg og med sin egen stemme.


og det er dét jeg syns er viktig å få fram.


det vi ser og det som kjem\kommer fram for eksempel på Steilneset minnested i Vardø, det er at her er det mange mennesker som er anklaga for en forbrytelse de aldri kunne ha gjort.


og når du går inn i denne lange korridoren, denne lange bygninga på Steilneset minnested i Vardø som er minnested for de som mista livet under trolldomsprosessene, så kan du ikke la være å legge merke til, fordi du får minnetavle opp på begge sider når du går igjennom hundreogtrettifem meter lang korridor, alle har navn.


alle har en stemme fordi at jeg som har skrevet disse tekstene har gjengitt noe av tilståelsen deres.


hva er det de sjøl har sagt når de står der i rettslokalet?


sånn at dette med fortellinger, det er ikke bare at de kan fortellingskunsten.


men det er faktisk noe med at de i den forferdelige situasjonen det er å stå tiltalt for trolldom som de visste var veldig farlig og visste også at de var nær en dødsdom, så klarer de å holde seg sjøl oppreist som et menneske ved at de forteller sin individuelle utforming av ei fortelling.


vi må ha vi må bruke litt tid på Steilneset.


for de som ikke er kjent med det og som hører på denne podkasten, så er det har man altså valgt å lage Nord-Norges mest sofistikerte minnested, mest eksklusive minnested, på neset som heter Steilneset i Vardø.


det er liksom en sånn konseptminnesmerke på en måte.


det ene er et %eee %ttt metalliskaktig, veldig sånn glassaktig bygg på fire vegger som du går inn i og inni det er en stol som har en ild som brenner hele tida.


og det er inni den dette bygget at %eee den anerkjente, velkjente amerikanske kunstneren Louise Bourgeois har laga denne stolen, ha£ det er hennes kunstverk.


og i det an£ men men selve det bygget og i det bygget du snakker om, dette lange bygget, så er det en arkitekt også anerkjent arkitekt som du må fortelle oss hvem er som har laga.


ja Steilneset minnested, som er minnested for ofrene for trolldomsprosessene i Finnmark, har det er bygd på tre komponenter.


kunst er denne installasjonen som står i en glasspaviljong, en frittstående glasspaviljong, og der er det en brennende stol.


over stolen er det montert syv ovale speil, som avspeiler objektet i midten, avspeiler stolen fra forskjellige vinklinger.


så du får veldig sterkt inn dette med at når du avspeiler et objekt, så er det vinklinga på den avspeilinga som gjør hva er det du ser i denne speil.


og de som går rundt denne installasjonen, rundt denne stolen som har en femfingra flamme i vi£ i midten, %eee de blir også sjøl fanga inn et av de speilene, sånn at du er ikke lenger en tilskuer, men du er faktisk en deltaker.


og stiller jo dette veldig vanskelige spørsmål hvordan ville du på sekstenhundretallet ha befunnet deg om du hadde levd på den tida og vært involvert i anklager mot angivelige trollfolk.


den andre bygninga på Steilneset er hundreogfemti hundreogtrettifem meter lang bygning, ei trakt, en lang korridor, og denne korridoren, da går du igjennom heile korridoren med minnetavler på begge sider.


den er ikke så brei, så du du kommer ikke unna.


det er to s£ kan gå ved siden av hverandre, så du får disse minnetavlene over de nittién ofrene veldig tett inn på deg, og enten du går fort eller sakte kan du ikke unngå å se her er det veldig mange navn, her er det enkeltmennesker.


og du kan heller ikke unngå å se at det er en veldig gjentagelse av dommen, nemlig til ild og bål.


det eneste som er inne i den her lange korridoren er de nittién ofrene sine minnetavler, ingenting anna.


og det var enighet mellom arkitekten og meg som har da har skrevet alle tekstene på disse minnetavlene ut fra informasjon fra originalkildene.


altså det skulle ikke være noe anna enn de nittién ofrene og man skulle gå rett på de.


når man kjem\kommer inn ei s£ dør inn til denne korridoren, da møter du enkeltofre med en gang.


det eneste som kan gi lys, små lysglimt når du er inne i denne korridoren, det er nittién små vinduer som er montert i ulik høyde du kan se ut.


og det er den måten du har så å si å unnslippe på, det er hvis du ser ut de herre små vinduene, og fremfor hvert vindu er der ei lyspære, ei enkel lyspære.


så det er veldig enkel symbolikk, og det er en minimalistisk %eee arkitektonisk %eee utforming av dette rommet som gjør at disse minnetavlene, nemlig ofrene, det som er grunnen til at minnestedet er bygd, de kjem\kommer veldig godt fram.


altså innholdet i dette minnestedet er ofrene for trollsprosessene.


arkitekten er en sveitsisk stjernearkitekt som har fått Pritzkerprisen i arkitektur.


han heter Peter Zumthor og han holder til i en liten landsby i Sveits som heter Haldenstein.


så da jeg skulle begynne å skrive disse tekstene til Steilneset, så var det første jeg gjorde at jeg reiste ned og snakka med arkitekten, og vi blei enig om hva slags uttrykk er det vi skal gi innholdet i dette minnestedet.


det i dag så er det jo sånn at du sier allerede at dit dit må du komme, Geir, for å se, og det er jeg helt enig med deg.


men for de som ikke har sjansen til å komme til Vardø, så e£ går det an å å skaffe seg boka om Steilneset og lese om det, for det er godt beskrevet i ei bok som som dekker prosessen og dekker innholdet og som akkurat av dette.


nå hadde du %eee så fin en fortelling her om dette, eller fin fortelling, det var kanskje feil ord valgt, men fortellinga om det forliset og den julenattssamlinga.


som gjorde seg om til hunder og ulver %heh.


det er også en gammel tradisjon, dette at man kunne ta dyrsham, så hvis du %eee ofte så kan man jo tenke opp et menneske at det der er altså faktisk en due %heh ja.


%heh men er det andre steder i rettsprotokollene hvor jula kommer til uttrykk i disse mestrings- og livsfortellingene som du refererer til?


ja det fortsetter ut gjennom sekstenhundretallet, og jeg har veldig lyst til å lese rett opp fra rettsprotokollen en sak ifra %eee den siste store kjedeprosessen.


det var den siste krampetrekning vil jeg si i Finnmark.


fra høsten i sekstensekstito og fram til april i sekstensekstitre, så var det altså mer enn tredve\tretti mennesker anklaga for trolldom, kvinner, alle kvinner.


det er kvinner i disse kjedeprosessene, og det er norske kvinner som er mest %eee utsatt.


og %qqq %eee denne siste kjedeprosessen i Finnmark, den satte på sett og vis et punktum for de herre veldig intensive forfølgelsene av trollfolk, og blant annet var det seks småjenter var anklaga for trolldom da i sekstensekstitre.


men i den her %eee rekken av tilståelser som blei levert og tjue kvinner blei brent i løpet av de her månedene, brent levende i Finnmark på Steilneset.


%eee det er en av tilståelsene som ei dame som heter Solveig Nilsdatter %eee avlegger og som jeg syns er fin.


både fordi den illustrerer dette med at merkedager og jul og trolldom det er ikke noe som bare har med Finnmark eller Nord-Norge å gjøre, for hun tilstår at hun har vært på Dovre og der holdt julefeiring.


men det er også noe med at du får faktisk inn allerede nå er vi bare litt over midten av sekstenhundretallet, så vi er nesten fire hundre år tilbake i tid, men vi får faktisk inn et motiv som brukes veldig mykje\mye i eventyr.


nemlig det Askepott som danser av seg en sko.


så hun Solveig Nilsdatter, hun %eee %qqq %eee tilstår altså i %eee dette året sekstensekstitre.


enn og bekjenner og foregiver\foregir Solveig at forgangen år om julenatt var de med hverandre på Dovrefjell, hvor da iblant var liren med mange flere utallige, som hun ikke kunne kjent.


der sammesteds danset enhver, og liren danset sin ene sko fra med fanden.


der hun beklaget seg hennes sko var borte, ga fanden henne en igjen og skjenket den slemme satan den med vin og øl ut av en skål.


òg var han skikket som en stor, svart, lang hund.


Solveig var ute i en liten svart hunds habitt, og liren var ute i en svart katts lignelse.


%heh ja, det er ganske sterke, men nå har vi altså ha£ da£ dem har i det første sitatet, så dro dem til %eee Ballvollen, også dro dem til Lyderhorn, og nå har dem vært i har hun vært i Dovre, men hva med resten av verden, for %unint vi har jo så gode rettsprotokoller fra Finnmark, vi.


ofte kan man få %eee den ideen at ting bare skjer i f£ har skjedd i Finnmark, men %eee korsen\hvordan ser det ut ellers?


i Norge har vi jo heksefjell for eksempel i Sogn og Fjordane som heter Hornelen, hvor det er tradisjon på og hvor de hadde tromming %eee som juleslått og hadde fering der.


og %eee vi har jo i vi har Bloksberg, og %eee vi har mange steder i Europa.


og %eee i Skottland har de jo ikke så mykje\mye fjell, så der var det mye mark.


men i denne mellomperioden, altså fra de møttes på Ballvollen i sekstentjue og %eee til sekstensekstitre, så er det jo kommet opp dette møtepunktet på Domen fjell utafor Vardø.


men jeg har lyst å nevne når det gjelder Skottland at der er også en %eee tradisjon knytta til jul og faktisk litt influert av muntlig tradisjon ifra Norge.


på Shetland så er det ei kvinne, Shetland som er de øyene som ligger langt nord i Skottland og som én gang var under norsk %eee dansk %eee herredømme, på Shetland så er det ei kvinne som tilstår at ho har sett troll.


det skrives i skotsk %foreign T R O W I S.


hun har sett troll komme ut av en ås, og det var rundt et hus hvor det var mye fester og dans spesielt om juletider.


og da skriver de juletider Y U L E, %foreign.


sånn som det norrøne språket, ikke sant, ja.


ja de har %eee reminisens ifra det gamle %eee norrøne språket.


men %eee det er jo kj£ det er jo kjempespennende, og og nå når vi vi har så lett liksom for å snakke om at jula er tradisjon %eee og at vi at vi liksom forfølger en tradisjon.


det de de julene vi rigger til nå for tida %eee har jo bare bare biter igjen av denne her %ttt %eee trolldommen %unint.


jeg må si det gjelder egentlig alle de de %eee anledningene vi har %eee vært innom nå at %eee dem er jo ikke til å kjenne igjen ifra %heh fra mye av det her ja.


nei det er jo gjort i %eee etter hvert som århundrene har gått og %eee så e£ har jo kan du si preget eller karakteren av de herre merkedagene sånn som de framtrer i i tradisjonen forandra seg mykje\mye.


%eee det gjelder Hallowen, og da har jeg lyst til å nevne også at halloween allerede på slutten av femtenhundretallet er nevnt i skotske trolldomsprosesser.


i femtennitti nittién er det noen veldig kjente trolldomsprosesser i Skottland på en plass som heter North Berwick.


og på denne plassen, så er det ei berømt trolldomssamling som finner sted i kirka.


svart messe, med djevelen på preikestolen og opprop av menigheten, svarte lys, og så skal han høre hvor mykje\mye ondt de har gjort sia siste møte, men dette berømte %eee denne berømte samlinga da, den er på %foreign.


%hhh det er va£ er vært er veldig spennende å snakke med deg %eee Liv Helene om dette.


og hvis vi skulle %eee hvis folk skulle tenke seg at all magi er borte, og det ikke ligner, sånn som du sier Geir, ikke ligner på noe annet, så skal man jo huske at %eee i det å å å ha noen spesielle dager i året hvori man et£ får lov til å gi hverandre oppmerksomhet og være god med hverandre, så er det mye magi.


så om vi har mista det onde, så har vi er det stor plass til å utøve god omsorg i den perioden vi nå går inn i, altså i juletida.


kan gå rundt og dele ut lussekatter til kollegene dine og synge sanger og er det mye koselig man kan gjøre.


mye koselig og og %mmm og j£ og til jul, så kan man gi hverandre små gaver som viser at man anerkjenner hverandre, for det er å£ ei anerkjennelse i det ja.


og jeg vil jo si da også at nå er da heldigvis fargen på lysene skifta ut fra svart til kvitt.


tusen takk Liv Helene for en spennende samtale.


sjekk ut kronikken til hun Liv Helene Willumsen på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti og %eee ta en titt i arkivet til %eee Observatoriet og se om det er noe du liker!


kjære publikum, hjertelig velkommen til Nasjonalbiblioteket til Målstova og til det første arrangementet om populærmusikk og dans.


og velkommen til alle som følger oss på internett.


det vil jeg tro kanskje er flesteparten akkurat i disse tider.


jeg vil først %eee benytte anledningen til å allerede nå informere om det neste arrangementet i denne serien.


det finner sted her hos oss, og på internett, den tjueandre oktober og har fått tittelen Fra platting til parkett, %eee og temaet er populærmusikkens påvirkning og innvirkning på ulike former for pardans.


panelet da er satt sammen av en dansebandforsker, en låtskriver og musikkprodusenten til Skal Vi Danse.


den tjueandre oktober der altså, men %eee i kveld så skal det dreie seg om noe annet og kveldens samtaleleder er Ingrid Kindem.


hun er komponist og musikkprodusent til flere %eee danseproduksjoner.


hun skal samtale med et panel som er satt sammen av ulike personligheter fra forskjellige arenaer innenfor dansefeltet.


temaet er %eee ensembledans, som kan være både underholdning, kulturarv, samfunnskritikk og aktivisme og mang£ mange %eee mange vinklinger å ta tak i her, så jeg sier bare vær så god til Ingrid.


dere kan komme inn dere som skal være med i panelet.


%eee mens de setter seg så må jeg få lov til å ønske dere velkommen %eee og velkommen til en samtale med utgangspunkt i populærmusikkens dansehistorie.


%emm dansen den kan være en personlig opplevelse.


den kan være tosom, og den kan også være ren underholdning eller oppvisning fra en scene, og den kan også være samfunnskritisk, og vi har i dag invitert noen %eee fornemme gjester her som uttrykker seg j£ gjennom dans.


%eee velkommen Halgrim Hansegård, Elisabeth Svarstad og Carina Carlsen.


dere arbeider jo med helt forskjellige danseformer, men %emm jeg tenker likevel at dere har noe felles, for dere utfordrer oss på forskjellige måter.


dere utfordrer %eee holdningene våre, %eee og dere utfordrer dansehistorien og ikke minst dette med tid og rom for dans, det utfordrer dere.


%emm og overskriften i dag det er karstykker og burlesk og da har jeg lyst til å begynne med deg jeg Halgrim, %eee karstykker det kan du mye om.


det er jo et %eee danseensemble som har satt store fotavtrykk i norsk kulturliv.


%eee du er norgesmester i laus eller halling som mange kaller det %eee flere ganger.


du har jo til og med en kongepokal i det, det er ikke mange som har tror jeg, og så har du blitt tildelt flere internasjonale priser for din koreografi.


og jeg har litt lyst til å ta et lite blikk på hva du gjør og hvordan du presenterer deg, for jeg har nemlig vært på nettet, så ta en liten kikk på dette.


nei men %eee du utfordrer jo %eee rom og hva som er fysisk mulig å få til i dansen din.


har du noen si om %eee om %eee hvordan du velger å uttrykke deg?


%eee når eg vaks opp så var eg kanskje ikkje sånn veldig %eee sterk sosial i vennegjengar og slike ting og og derfor jobbe med energi var viktig for meg.


%eee og %emm %eee og då vart det veldig mykje leik i skog også oppdaga eg hallingdansen gjennom det å spele hardingfele.


%eee og fann veldig mykje frihet\fridom i i den da der %eee det ikkje var så viktig å skulle uttrykke ei konkret historie %emm %eee kanskje ikkje bli forstått på same måte som i som i teater eller %eee eller i klasserommet.


så %emm ja hallingdansen vart veldig viktig for meg da i oppveksten.


%mmm musikken vi hørte her, hvor kommer den fra?


%emm musikken som var på denne filmen her er vel ikkje så veldig relevant i forhold til %eee det eg jobbar med til dagleg eigentleg, men %eee %emm veldig glad i å bli kjent med ulik type musikk.


eg har jobba jobba veldig mykje med mange ulike musikarar, ulike sjangrar og slik, og har eigentleg alltid jobba med levande musikk på scenen, %eee så det er fyrst nå i år %eee i produksjonen Skaut da at eg har utfordra meg sjølv på %eee musikk som har vore på teip da.


%mmm men %eee jeg tror vi hopper til deg %eee Elisabeth, i tillegg til å danse selv så er du dansehistoriker, kan du si litt om det?


ja jeg jeg er jo utdanna danser og pedagog fra Balletthøgskolen, men så har jeg %eee tatt akademisk mastergrad og doktorgrad.


så jeg %eee disputerte for ja litt over to år sia med en avhandling om dans som sosial dannelse i Norge på syttenhundretallet.


jeg har jo hørt om deg før, men jeg tok et lite sånn Google-søk, det tenker jeg er litt sånn kjekt for å få et overblikk, så skal vi se hva vi fant på deg.


da slo jeg opp på Elisabeth Svarstad og så søkte jeg på bilder, og i og med at dette her begynner med karstykker så ser jeg oppe til høyre der så står det ekte mannfolk danser menuett.


du som er dansehistoriker, du må du må forklare det, hva v£ hva innebærer dette?


ja det %eee det kom %emm %eee altså det det er jo et intervju eller en artikkel som er skrevet om doktorgradsarbeidet mitt, og det er det er sant, ekte mannfolk danser menuett, i hvert fall på syttenhundretallet %heh, %emm fordi menuetten hadde en veldig sterk stilling.


%eee det er jo fransk hoffdans, og vi snakker jo om altså de helt øverste i samfunnet her, %eee og da det er veldig mye å si om menuetten, men %eee den den ble sett på som e£ det klassiske, det du måtte ha som et grunnlag for å kunne danse bra.


det var den første dansen man lærte når du begynte å ta dansetimer og så sto den for både etikette og at det var får god teknikk.


du kan lære deg å hilse og sånn, så dansemesterne %eee underviste alltid den dansen først, så den måtte du lære deg, og i forskninga mi så så jeg jeg lurte jo veldig hva dansa folk i Norge på syttenhundretallet.


jeg visste jo mye om hva som foregikk i Europa, men det svaret på det var siste nytt fra Paris, så her fant jeg også ut at alle måtte danse menuett hvis du snakker om e£ eliten da.


de som tok dansetimer mhm\ja og ja og ekte mannfolk ja fordi et ekte mannfolk %heh måtte kunne ri, fekte og danse.


sånn var det i Frankrike og sånn var det gjerne her òg.


%heh vi ser jo også at du %eee driver din egen ballettskole, det er flotte kostymer her og du omgås %eee musikere der ser jeg, Hemsing står det her og det er koreografen Kari Anne Bjerkestrand og vi får liksom et lite overblikk er litt glad for Google også jeg, det må jeg si.


men du har en liten utfordrer skjønner du når det gjelder kostyme, for ved siden av meg her så sitter jo Carina Carlsen og jeg gjorde nemlig det samme med henne tok et lite sånt Google-søk og da fikk vi altså dette.


du har et kunstnernavn, Titti Von Hassel Fifi %eee Fifi Von Hassel unnskyld %heh men %eee dette er %eee spennende.


du driver med burlesk og det er jo også i %eee tittelen i dag.


har du lyst til å kommentere noen av disse %eee bildene, hvor det er fra?


ja det er jo %overlapping %eee det er heldigvis ikke det verste du kunne funnet begynner med det %emm.


det er litt Cinemateket og %eee ja jeg tror det er ett fra Kristiansand og det er litt det er litt forskjellig her fra ulike show vi har gjort %emm ja.


her ser jeg øverst så står det gjett om det provoserte at jeg kastet prikk prikk prikk.


%eee det er mulig hvis man klikker på det så kan man få hele %eee hele teksten, men %emm du kaller deg selv kroppsposivist£ %eee ja.


ja en kroppspositivist, men jeg er også en fettaktivist så det er litt sånn det er mange det er mange hatter her men ja.


ja, men jeg tror du må si litt mer om det.


%eee når jeg begynte med burlesk altså burlesk er jo dette her kan være dette her.


jeg liker jo å dra den helt ut så %heh og jeg er tjukk og svetter mye så av og til så detter ting som ikke skal dette de detter av.


%emm og da jeg syns det er helt greit fordi det er noe sånt provoserende ved at en person, og spesielt en kvinne med min kropp, gjør det her og er liksom så skamløs på scenen.


%eee og det skaper litt diskusjon i publikum, og det syns jeg er %eee d£ det er det jeg vil.


%eee de som lar seg provosere, de lar seg provosere, og så håper jeg at de tenker litt over hvorfor, og de som lar seg begeistre det de håper jeg også tenker litt over hvorfor de lar seg begeistre.


%eee når det gjelder til kroppspositivisme da %eee holde tunga rett i munnen når man sier det, %eee det handler om den individuelle reisen.


%eee jeg har hatt spiseforstyrrelse i tjue år og det er mange mange ting, mange lag her, %emm men det er noe med å å lære å like seg selv, altså v£ vi lever i et samfunn som hele tiden uansett hva slags kropp du har eller kjønn eller i det hele tatt som forteller deg at det er noe feil med deg og det må du rette på.


kom å kjøp våre produkter så skal du bli bra, men så trenger du det her òg for helt bra er det fortsatt ikke ikke sant.


vi biter jo på den alle sammen, det er det vi er lært opp til, %ttt %eee så det er kroppspositivismen, det å liksom lande litt og tenke vet du hva, jeg trenger ikke den kremen jeg eller brystvortebleker eller hva det enn måtte være, jeg er bra nok.


fettaktivist da det er mange som steiler litt av det, men det er en sånn systematisk diskriminering altså store mennesker det er jo bevist kom en norsk doktorgrad som er sluppet nå i år %emm som viser at store mennesker får dårligere helsehjelp enn tynne mennesker.


og da er det den diskrimineringen som rammer tjukke mennesker og der kommer jeg inn, så jeg prøver å jobbe litt politisk med det her da så ja jeg pleier å fleipe med at jeg er en politisk lykkepille i stringtruse.


men er veldig glad for å ha deg med i denne samtalen %emm.


jeg er veldig glad for å være her, jeg må bare si det at for meg er det litt sånn skrekkblanda fryd, det blir litt sånn ærefrykt her så ja takk.


%eee du har vært med i Idol Burlesk og her har vi et lite utdrag.


det er en badevekt ja det er en badevekt jeg går opp og ned på da, bare så det er sagt.


å ja %heh ja for det er veldig mye humor %eee i dette %eee du, hvor kommer burlesken fra egentlig?


det er mange historier, vi diskuterte det litt i stad så hvis noen har noen %eee innvendinger her altså %eee det fins mange.


jeg er jo sinnafeminist så jeg liker en sånn historie.


%eee de sier jo det at dette her var fattigmannsvarieté %eee sånn at burlesken er standupen og dragens mor for eksempel, %emm og så danset man jo naken.


%eee folk med penger og sånn fikk gjennomgå, det likte de jo ikke, så da ba de det n£ blei forbudt å danse naken og da satte man på disse puppe£ puppeduskene, og da blir det bare enda frekkere, så de skøyt seg sjøl i foten der.


men %eee rundt jeg les£ det siste jeg leste var attenfemtitatallet så var det da en britisk kabaretartist som het Lydia Thompson som dro til Amerika sammen med da The Busty Blondes så ja.


da vil vi holde litt %eee på historier %eee enda Elisabeth, fordi du har sendt meg noen bilder også, %eee og vi har jo sett mye nå som er liksom overdådig i forhold til kostymer og sånn, men du sendte et bilde av Apollon, %eee kan vi få se det?


det vil jeg gjerne at du kommenterer, hva er det vi ser?


ja det her er Ludvig den fjortende som %eee i rollen som Apollon, og %eee kostymet er jo ba£ bare gull veldig overdådig ikke sant.


og %emm ja sånn som han står så er det jo veldig sånn %eee demonstrerer makt og enevelde og alt det.


%eee og det er flere ting å si om altså han står jo med føttene vridd utover og veldig rett i kroppen, akkurat sånn som dansen var på den tida, og Ludvig den fjortende han var glad i danse og veldig flink til han var kjent for å være en god danser.


han lagde %eee det første %eee ballettakademi i sekstensekstien, og satte og gj£ bidro til at dansen virkelig ble satt i skole.


han hadde ansatte dansemestre og m£ mange andre kunstnere, komponister og og sånn, og han brukte sjøl dansen til å vise seg fram som en ung og frisk og sprek %emm monark eller ja.


ja spørs om vi skal tipse Kong Harald, det %heh men %eee det hadde jo vært litt morsomt å sett litt hva du %eee bedriver på scenen også da så vi har ett klipp fra en forestilling som heter Rubinhjertet.


jeg spurte da når vi satt bak her om du spilte noe instrument så sier hun nei nei nei nei nei nei, men %eee det å spille kastanjetter på den måten, det er ikke %eee lett.


nei %eee man må øve, du må øve på det, %eee men det gjorde dem så den %eee den dansen som dere så eller begge de koreografiene der er det er koreografier a£ fra syttenhundretallet, skrevet ned av Ludvig den fjortendes dansemestre og den %foreign, den ble dansa med kastanjetter.


%emm Halgrim, du %eee vi sendte jo o£ litt sånn mailer til hverandre og du nevnte et sted at det var viktig å utfordre dansehistorien.


%ttt ja du veit når du veks opp %emm %eee som folkedansar så så så så har me jo veldig mykje skriftlege kjelder tilbake til sekstenhundretalet, men når du kjem lenger tilbake att så så %eee så får ein på ein måte vita at det er kanskje ikkje så mykje så mykje meir.


det var kanskje litt rekkedans i middelalderen\mellomalderen og slik.


%eee men så har eg vore veldig nysgjerrig da, fordi det er jo %eee helleristningar som er funne i Noreg tilbake att til ja fem tusen seks til seks tusen to hundre %eee år tilbake att %eee som %eee som viser dans.


og %eee der bevegelsane som er på ein måte rissa fast i berget likna veldig på dei bevegelsane me gjer i hallingdansen i dag da.


så %eee eg har vore veldig nysgjerrig på kvifor dansa dei, korleis funksjon hadde det %eee og koss\korleis har det utvikla seg gjennom merovingertid og vikingtid og og sakte men sikkert fram til dag da.


%eee og også når du viss du går på dansehøgskule og slik så er det jo begrensa\avgrensa korleis type dansehistorie som blir som blir fortalt.


%ttt og det har vore mykje scenisk dans også %eee %eee ja for eksempel ifrå folkedansarar tilbake til attenfemtitalet og slike ting som %eee ø£ ofte ikkje har vore lagt nokon særleg vekt på da i i den %emm i danseinformasjonen %eee si historieforteljing, for eksempel.


mhm\ja så vi må grave litt mer i historien.


eg tenker at det %emm ein ting er liksom stoltheit og eigen kulturarv og slik, men men %emm og %eee også er det óg ein kreativ %eee ressurs som ein kan benytte\nytte seg av.


så synast eg og på ein måte at %eee når du pratar om norsk kulturarv så blir det ofte skilt mellom norsk kulturarv og samisk kulturarv, men men så kje£ %eee men så er det eigentleg ein felles kulturarv når du går langt nok tilbake att, %eee men den historia lærer me se£ ikkje så mykje om.


nei, men det kan jo være et fint prosjekt for %eee Nasjonalbiblioteket, eller grave litt i kildene?


ja det tenker eg ja veldig glad for at eg har hatt liksom open nettside dei siste månadane, når me liksom ikkje har fått jobbe med dans så går det an å liksom saumfara Nasjonalbiblioteket etter kjelder til dans, og det synast eg har vore veldig artig.


hva tenker du om det Halgrim sier her, Elisabeth?


jeg tenker at det er veldig viktig det du sier %eee fordi at %eee det er har ofte sånn litt %emm dansehistorie har vært litt opp£ litt for opptatt av å finne en sånn rød tråd, en sånn dansens utvikling.


men så er det jo sånn at e£ det skje det g£ det går ikke an å trekke en sånn rett linje, fordi det er alltid påvirkning, og ting har gått parallelt, og det har vært utveksling.


og jeg kunne si mye om dette her, men særlig er jeg også opptatt av det folkelige sammen med det som har blitt teaterdans da, som vi kaller det m£ mer performative.


for %eee snn£ sam£ i barokkdansen da eller i dansen i barokken så pleier jeg å si at det er jo ingenting som oppstår i en ballsal.


det er inspirasjon fra andre steder, fra den folkelige dansen nesten alltid, og så er det stilisert og satt %eee i %eee en en ny form, %eee men så er det jo òg det med kildene ikke sant, hvilke kilder har vi og hvilke kilder er det som er synlige?


det styrer jo veldig hvordan historiebøkene har blitt skrevet.


%emm ja så jeg ha£ %eee mangfoldet og bredden og den tidlige dansehistorien er kjempeviktig å få satt mere lys på.


%mmm jeg har lyst til å snakke litt om %eee musikk.


jeg er litt nysgjerrig på deres %eee forhold til musikk %eee hvordan dere velger musikk %eee også videre.


%emm Karina, du jeg spurte deg om du spilte noe, du sa du hadde prøvd deg litt på en ukulele %heh.


jeg leste at det var så innmari lettvint å lære seg ukulele.


jeg %mmm jeg var ikke tålmodig nok, for å si det sånn, så %unint så nei jeg spiller ikke %heh.


men i noen av de klippene %emm som jeg har sett %eee med deg der %eee er det bruk av ganske storslått musikk storband.


%emm det har jeg sett i en del burleske %eee klipp.


bruker dere %eee klipp som og musikk som passer til kostymer?


skal det være en tidskoloritt eller bryter dere med det eller er det kan du si noe om det?


det er veldig vanskelig å svare på %emm %ttt.


noen gjør jo denne klassiske burlesken, den som mange sikkert kjenner fra liksom femtitallet med vifter og ja %eee Dita Von Teese for de som kjenner til henne, det er jo de bruker jo storband.


jeg gjør det på én %eee %foreign %mmm fordi det var den første %foreign jeg lagde, den vi så klipp fra %emm og da te£ tenkte jeg at det var regler jeg måtte forholde meg til, men det er det som er så deilig med denne burlesken, du kan bare bryte alle regler.


så nå %emm bruker jeg musikk som den må treffe meg på et vis eller passe, %emm og prøvde jeg å tenke etter hva går jeg etter først, er det musikken eller kostyme eller hva, men det er historien jeg går etter.


%emm jeg vil jo gjerne fortelle noe og veldig ofte så handler det om jeg har en %foreign hvor jeg %emm på slutten, altså jeg kommer ut som Miss America og så har jeg kler jeg av meg så har jeg kirurgiske merker over hele kroppen, liksom sånn skulle jeg ha sett ut.


og så blir jeg sint og står og skriker på publikum og så vasker jeg det vekk, og så helt til slutt da drar jeg av parykk og alt så ta opp en hamburger fra trusa og så pleier jeg å sitte sånn skrevs og spise den og se på folk, så er det igjen da provoserende.


%ttt %emm vi skal ha show snart hvis noen vil komme å se det, %emm nei men jeg har en annen en nå hvor jeg nå har prøvd å gjøre den den har jeg jobbet med i fire år og jeg har fortsatt ikke funnet musikken, så musikk er kjempeviktig og det er veldig vanskelig.


men du da har jeg et forslag til deg fordi da foreslår jeg at du bestiller musikk, for det finnes så mange komponister vet du, innen alle sjangere, som sitter og venter på oppdrag, så det kunne jo vært litt spennende å samarbeidet og lagd noen ny vit£ n£ musikk til det du ønsker å formidle ja.


absolutt, så hvis noen her eller på livestream ser, bare bare ta kontakt.


nå har vi jo arbeidsformidling her i dag også.


ja Halgrim, jeg mener at du har sagt en gang at du hadde ikke gjort det samme i dag eller vært den samme som utøver hadde det ikke vært for Kulturskolen, og var det Spellmannslaget det sto?


%ttt ja altså eg var jo frykteleg fasinert av fele på tv når eg var seks år, og så kom eg heimatt ein dag og då hadde det var det ein spelmann der som heitte Trygve Bølstad, han reiste Valdres rundt og %eee heim til folk.


og det var gjennom Øystre Slidre spel og dansarlag, %eee men så tok kulturskulen over den biten etter kvart da, %eee så fekk jo gå og lære felespel då i %eee ja fjorten år kanskje mhm\ja.


så %eee og med ein gong me begynte å spela til dans så var jo dans %eee minst like spennande for meg.


og og %eee det å liksom bli pusha opp på ei scene %eee tidleg og til og med liksom begynne å sjå %eee ei næring i det når du er ein unge %eee har vore til inspirasjon det.


du bruker mye hardingfele mer den tradisjonelle spellmann i en del forestillinger, men du bruker jo også lydkollasjer og sånn som vi så i det første klippet her.


jobber du med mange forskjellige musikkuttrykk?


%ttt ja og eg jobba mykje saman med komponistar da.


%ttt %eee og eg tenker %eee iblant så har du ein sånn ytre utfordring %eee viss du ser tilbake att på helleristningane %eee frå gamalt av med med sjamanmasken og trommer og og slike ting, så var kanskje %eee funksjonen det å komma i transe muligens\moglegvis.


%eee og då har du ein ytre utfordring som er så vanskeleg at det er fint at både musikk og dans %eee spelar skikkeleg saman.


mens n£ e£ når me lagar danseførestillingar i dag så er det jo ofte at ein ynskjer meir konflikt mellom musikk og dans %eee og då ser eg ofte på det og at ikkje musikken skal vere ein soleklar heimebane for dansen på ein måte då.


tenker du da på kontraster at musikkuttrykket skal være kontrast til dansen %eee rytmisk musikk til flytende dans for eksempel, er det det du tenker på?


ja det kan vera det, eg hugsar ein gong eg var i Kina på eit kung fu-kloster og laga koreografi saman med munkar der, %eee og då hadde Marcus Paus som laga meir sånn derre %eee europeisk %eee samtidsklassisk musikk, på ein måte, slik at ingen av oss vart på heimebane med vår folkemusikk.


men at det var eit tredje uttrykk på ein måte som gjer at %eee at han kanskje ikkje går for dei enklaste løysningane og må gå litt i djupet for å finne ut koss\korleis ting skal prata saman då og det syns£.


men %eee jeg har også fått et videoklipp %eee med deg hvor du har laget en %eee koreografi %eee til tre dansere, %eee kanskje vi skal se på den %eee GotoGuta?


slik jeg oppfatter dette så er det veldig tett sammenheng med musikk og dans her.


det er nesten sånn at det følger hverandre hele veien.


det er nesten ekstremt %eee eksempel på det.


ja det kan du seia, og i mykje dans som blir laga i dag så er det %eee veldig mykje kontrastering %eee mellom dans og musikk, og i GotoGuta så hadde eg lyst til å berre ha hardingfelemusikk %eee uansett om me skal opptre med det i utlandet at folk skal få utfordringar med å høyre på hardingfelemusikk i ein time.


%eee og at me heller kan bruke dansen til å få fram litt ulike lag av musikken %eee og visualisere det da.


så det prøvde me å akkurat i Skoldmøyslaget her så så delte me opp dei tre dansarane i tre ulike stemmer, på ein måte, %eee som henta fram litt ulike ting frå musikken, men totalen blir jo noko som er veldig tett på musikken då.


så publikum får l£ rett og slett litt hjelp til å forstå en musikkform som til tider er ganske kompleks.


Skjoldmøyslaget det er jo er jo nei det er jo det med tellingen og og ornamentikken og og det er mye som skal understrekes her, så %eee det er jo en nydelig måte å gjøre det på, veldig flott det klippet ja.


ja det går ikkje i åttarar der, for å seie det slik.


og det er jo en kommentar også til det du nevnte med med %mmm %ttt kontrasterende musikk da, hvor det liksom ikke skal være noen kaller det liksom smør på flesk hvis det blir for mye av det samme, men her så bruker du rett og slett å understreke musikken og tydeliggjøre og løfte den frem.


ja %foreign er jo vorte eit slik skjellsord %eee på ein måte innafor dans, %eee da at det %eee at det er ein til ein forhold mellom musikk og dans, det synast mange er frykteleg kjedeleg.


%emm men så er det jo slik at viss du spelar Skjoldmøyslaget for dei fleste så skjønner dei nesten ikkje bæret, sjølv om me spelar det for profesjonelle dansarar så så er det ganske vanskeleg å komme inn i og tolke, rett og slett.


så %eee da tenker eg det er musikk som kanskje kan fort£ fortene å bli visualisert %eee og gjort meir tilgjengeleg da.


det hørtes spennende ut at danserne følger hver sin stemme, også i musikken.


det er jo en fin måte å jobbe på, polyrytmikk og ikke sant ting som går mot hverandre og ja så.


Elisabeth, vi har jo et klipp med deg òg.


vi har fått %emm %eee et videoopptak %eee med åpningskonserten på festivalen Oslo Early, det er fra tjuenitten så det er ikke så gammelt %eee klipp heller.


her er det mye kompetanse om tidlig musikk og de musikerne som sitter oppå der, fortell oss hvem de er og!


ja det er %eee Barokkanerne som er et tidligmusikkensemble, og det er dem som står bak den festivalen, så ja det var et veldig fint prosjekt.


og jeg kan si %emm akkurat den dansen jeg gjorde der, den heter Les Caractères de la Danse og er et stykke av %emm %eee Rebel heter komponisten på syttenhundretallet.


som har skrevet et ganske langt stykke som inneholder veldig mange jeg trur det er kanskje elleve eller tolv dansesatser.


og den %eee f£ har det vært %eee vi veit at det er %eee veldig kjente %eee solodansere på syttenhundretallet som har dansa til det stykket der.


men %eee koreografien fins fins ikke bevart da, så det dere så nå det er min koreografi men basert på syttenhundretallsdanser %mmm.


så det er det er et fin en fin måte å høre mange forskjellige av de ulike dansesatsene som fantes i barokken da.


men du samarbeider også med komponister.


jeg syns jeg leste at du hadde jobbet med Eivind Buene nylig.


det var et prosjekt %eee på operaen %eee i samarbeid med en %eee prosjekt altså en gruppe som kaller seg Babyopera, så vi har lagd barokk opera for barn null til tre år men med nyskreven musikk.


og det har blitt to veldig fine %eee forestillinger %eee og begge er lagd nå i år egentlig, skulle hatt premiere i juni, men det m£ måtte utsettes, så nå var det premiere akkurat nå på Ultima-festivalen.


og koreografien da er inspirert av de det tidlige uttrykket ikke sant, det er det du jobber med %mmm.


ja da ja og %eee regissøren ønsket det ville ha %eee det st£ de£ l£ barokk stil, så jeg har jobba med %eee dans altså koreografi, men også kroppene, det er to sopraner som gjør hele den forestillingen da.


så dem %eee gjør barokke gester og holder stilen fra ende til annen, vil jeg si %mmm.


vi skal snakke litt om dette her med holdninger også og hva som er akseptabelt dette med dannelse %emm dette med karstykker.


jeg har lurt litt på, er det liksom noe som er forbeholdt menn %eee?


du har jo gjort mye med det, ikke sant Hallgrim?


ja ja ja nei altså det d£ det det er jo mange som kanskje trur det før dei set seg inn i det då, men det er jo ei ei dame som heiter Åse Rime på slutten av syttenhundretalet.


%eee ho %eee dreiv og passa ungen sin med òg kyrne sine, men så vart kyrne fråstolne så ho måtte finne barnepassar.


og så kasta ho seg på hesten og spora opp %eee desse kyrne på ein gard nedi Hallingdal og %eee slapp dei ut på jordet %eee så dei fekk eta godt gras %eee før ho stilte seg på tunet framfor døra til han %eee tjuveradden og spente rundt, kasta repeterande %eee og mana mannen ut.


og %emm han sa seinare at han torde ikkje komma ut fordi ho hadde tjukklegger som ein mann.


%heh vi skal altså se et videoklipp med en koreografi du har laget.


det er et prosjekt som heter Skaut %mmm.


%ttt det er %eee fem flotte dansarar som har vore med i tre år på %eee et FRIKAR X som er eit sånt Talent Norge-program.


dei %ee ho eine, ho Anita, ho har folkedansbakgrunn %eee mens dei andre dei har bakgrunn innafor %eee jazz- og samtidsdans, %eee og dei har desse tre åra gått inn i folkedanskvalitetar og har vorte ganske gode på det.


%eee og det synast eg har vore veldig spennande, og me laga då ei førestilling som heitte Skaut som gjekk litt inn på %eee på skautet og tildekning\dekking av kroppar.


%eee og me hadde lyst til å kanskje i eit ordskifte som er ganske polarisert %eee å sjå litt på nyanse og i i det med tildekking\dekking.


og eg synast jo òg det er litt artig iblant å å ta %eee ja symbol som me kan vere stolte av i utgangspunktet, slik som bunadsskautet, %eee og sjå litt på %eee kor strengt det har vore med det og kor tett knytte det har vø£ vore til den kristne religionen.


%eee og at det kan vere interessant å ha det med in mente når me begynner eller når ordskiftet begynner å prate om %eee %eee om hijab og nikab og slik og %eee korleis plass det har i den norske kulturen da.


%mmm %emm vi skal også se på et t£ tv-øyeblikk, vil jeg kalle det.


fordi %eee i og med at vi snakker om nå med holdninger og hvem kan danse på hvilke arenaer og hvor, så %eee meldte jo du deg på i Norske Talenter %eee Carina.


gikk på TV-to, var det det, ja lørdag etter ni?


den ene dommeren vi så filmet %eee mye her, han X-et deg ut.


han trykket på den %unint knappen ganske tidlig %eee.


ja og før det så gjemte han seg bak Linn Skåber og det var det var mye som skjedde der.


det var det og det var jeg har jo sett hele klippet og det er klart den %eee den %eee interaksjonen mellom deg som utøver og en som skal bedømme, den var veldig %eee rar egentlig.


men det endte jo med et stort smil til slutt da, men %eee hva tenker du selv %eee når du melder deg på en sånn kom£ konkurranse?


%eee jeg hadde jo aldri trodd at jeg skulle nå dit, for å si det sånn, %emm men dette her er jo nå fem år siden så jeg var jeg hadde ikke holdt på så lenge da %emm litt klokere så hadde jeg nok ikke kanskje gjort det nå.


altså jeg må bare si det at når jeg ser disse klippene satt opp mot dere andre så blir jeg sånn ho, jeg tenker at jeg er sånn rytmisk svinser mot profesjonelle dansere, %emm så det det er det provo£ hva det hva het det provokasjonsøyeblikket som jeg tar med meg herifra.


det var veldig rart n£ jeg husker at jeg syns det var litt sånn umodent og veldig rart der og da.


%emm men egentlig så han reagerer jo sånn som veldig mange gjør når de ser ikke bare når jeg gjør burlesk men altså ha£ han han ble for meg nesten et symbol på opplevelser jeg har hatt oppigjennom livet da på bakgrunn av at jeg er tjukk.


%emm ja og så syns jeg %emm jeg syns det var en veldig sånn nydelig kontrast fordi han reagerte som han gjorde og så ble det jo masse bråk i ettertid, selvfølgelig, tenk en pupp på tv %emm en tjukk pupp på tv.


%emm men så var det en mor som kom bort til meg etter at hele sendingen var ferdig, og hun hadde en tre år gammel sønn, han var helt vill.


han elsket det, det var det fineste han hadde sett hele kvelden fordi han så fjær, det var glitter og jeg var blid og det var fin musikk ikke sant, så hvem er det som har seksualisert og problematisert det øyeblikket, jo det er jo de voksne menneskene.


altså ja så jeg %eee syns og hvem er det som påfører skam og hvem arver den ja.


men det er viktig å å snakke om disse tingene i ordskiftet %eee og det er jo aktualisert nå i forbindelse med %eee den konkurransen som heter Skal Vi Danse.


vi skal snakke om pardans neste gang men der er det jo en av danserne, Birgit Skarstein, hun sitter i rullestol, og det hagler med hatmeldinger på nett med at ikke hun %eee skal ha %eee plass på det dansegulvet.


så jeg tror det er veldig viktig at vi tar litt tak i %eee i de fordommene folk har og og og dette med forhold til egen kropp og slik at alle kan få lov til å %eee utøve dans.


det er den normen tenker jeg som er så satt, og så tror jeg ikke vi jeg tror ikke vi tenker over det før den blir utfordra og den normen kom jo fra et sted, dette er jo ting vi lærer fra vi er små, så %eee tenker det er fint hvis man kan møte fordommene sine og ta litt tak i de.


de£ jeg tenker det er forskjellen der da, de som velger å ta tak i de og de som da sender Birgit Skarstein en hatmelding fordi hun sitter i rullestol og skal danse liksom ja.


man er nødt å sparke opp noen dører litt hardt %eee for å komme videre ser det ut til, %emm men det er jo ikke alle rom som er åpne for dans %eee va£ sånn som i musikken så har vi jo paralleller i i hardingfela som var djevelens instrument.


%emm det skal ikke joikes i noen kirker, %eee og man skal også være litt ydmyk hvis man vil spille runebomme for eksempel.


%eee er det paralleller til dette til dansen hvor dere føler at dere ikke hører hjemme, eller er uønsket rett og slett?


eg vart jo litt overraska i tjueatten %eee då eg dansa i i ei lokal kyrkje og og menighetsrådet\soknerådet %eee gjekk imot at eg skulle danse der %eee seinare.


%eee det var sånne haldningar som eg tenkte kanskje me var %eee forbi %eee men så etter å ha prata med dei så forstår eg liksom òg at det går liksom på den evige debatten rundt om kroppen kan ha %eee romme åndelegheit.


%eee og at det er fortsett ikkje er ein sjølvfølge %eee i kyrkja og og ja.


i middelalderen\mellomalderen så %eee så %eee forbaud jo kyrkja %eee dans etter kvart %eee når dei begynte å miste kontrollen over dansen og dansen var så sterk.


%eee og det har liksom ikkje kome heilt tilbake att der det, eller eg tenker liksom at det å bevege seg kan vera ein kjempefin måte og %eee %eee å komma litt forbi fornufta og opne seg for åndelegheit da.


så det er det er nok ikkje berre joiken og runebomma som %eee som har slite med kyrkja.


ja jeg det er jo overraskende at det fortsatt er sånn %eee bare to år sia.


jeg har også opplevd det med barneballettgruppe en gang for det er kanskje ja atten år sia eller noe sånn, da f£ blei det det store b£ måtte ta ordentlige runde for vi skulle ha juleavslutning og det var jo barn mellom ja fire til kanskje tretten fjorten år.


og det ordna seg, men jeg var e£ da også overraska over at det var et spørsmål å stille, men sjøl så har jeg dansa i mange kirker jeg fordi at det det er jo %emm ofte at barokkmusikere blir %eee eller spiller i kirker.


det er jo v£ veldig fint rom å ha konsert i, og da har det ikke vært noe spørsmål om det.


men jeg tenkte å si en annen ting òg som jeg %eee ha£ jeg har tenkt mye på jeg underviser mye musikkstudenter og %eee dansemusikken er jo også veldig tilstede i kirkemusikken i historien.


for komponistene som skreiv, dem skreiv jo for både ballsal og og %emm høymesse, og du kan jo høre menuetter og sarabander og e£ og da tenker jeg at det ka£ er kanskje et veldig fint grep òg.


at de som sitter i, jeg veit ikke jeg, to timer kanskje og hører så så har kan du kanskje få noen kroppslige fornemmelser av den menuetten som du har trent og trent og trent og hatt fin opplevelse i ballsalen så så er det noe som snakker til kroppen.


selv om du sitter der med og det handler om %eee sjelen ja.


det klippet vi så her, der danset jo du i en kirke, det var Jakobskirken, ikke sant, men det har vært danset i Nidarosdomen vet jeg, mange ganger og det er bra.


%emm men nå er det jo en mulighet gjennom kringkasting da og internett og TikTok og alt mulig å å vise fram dans %eee den herre prosessen med hvem som tillater folk å danse %eee eller spille.


den er jo %eee demokratisert nå med de nye sosiale mediene %eee, vil jeg si, plutselig når man ut til et veldig mye større publikum.


%eee og Halgrim vi vi skal ikke spille videoklippet, men du var jo med %eee Alexander Rybak da han vant den internasjonale Eurovision Song Contest så jeg har tatt en sånn skjermdump her.


%eee tror du det har hatt noe betydning for mulighetene dine for å utvikle FRIKAR danse nå et større publikum det øyeblikket tv?


ja me hadde jo drive på da sia totusenogseks, og dette var i totusenogni %emm %eee og det var på ein måte allereie eit veldig travelt år %eee og så kom dette på toppen.


%eee og eg trur eigentleg kanskje heile folkedans-Noreg var var ikkje heilt klar på ein måte, fordi det vart lange køar på folkedanskurs og og slik %eee etterpå, og det var jo veldig f£ veldig inspirerande for rekrutteringa nokre år.


%emm og %eee det er klart at det også %eee det det gjorde også at me fekk eit større publikum på m£ meir kunstneriske ting som me har gjort òg, så det ha£ ha£ har vore ein viktig viktig kanal ut til det norske folket %mmm.


%mmm %emm vi skal se litt på dette der med nesten sånn dansefeber.


det er jo mye populærmusikk kanskje én låt som er utgangspunktet for danser tenker alle har vært i et eller annet selskap og plutselig befinner seg midt i en jenka eller en Macarena eller fugledans er det noen som har vært med på.


%eee så jeg fikk litt lyst å å peke litt på nettets kraft i forhold til å å %eee lære oss å danse.


%eee vi skal se på et musikklipp og det er kanskje den %eee musikkvideoen som er bortimot mest sett det er f£ bortimot fire milliarder ganger.


det er en artist fra Sør-Korea, la oss se på Gangnam Style.


%unint %heh sexy lady kan %eee hva er årsaken til populariteten?


Barack Obama har kommentert det og statsledere og presidenter og en låt fra Sør-Korea.


ja eg trur %eee dei fleste elskar eller dei fleste liker å danse og det mange har behov for å bevege seg frå me liksom er før me lærer å prate.


og så er det jo veldig lett å liksom føle seg vurdert, ikkje sant, når ein skal danse og og gjer at veldig mange held att, og når det kjem ein slik ein %eee med enkle bevegelsar %eee der ein føler at dette kan eg gjera utan å bli vurdert så trur eg det er ein lettelse\letting for mange da.


jeg syns den koreografien faktisk er litt vanskelig jeg da men %heh vi gjorde den på et burlesk-show en gang og det var mye ja det var mye %heh gærne føtter men %eee ja.


det jeg ja det er jo det du ser jo han er jo i et ridehus så er det masse hester og så %emm har jeg lest at akkurat det mjauer en katt her %eee at akkurat denne %emm melodien er samfunnskritikk av rikmannsområdene i Sør-Korea.


%eee og når man ser på videoen %eee jeg satt og så nå selvfølgelig er det det liksom.


de er i et ridehus og mye bling, og det syns jo jeg er litt gøy da, at det er samfunnskritikk pakka inn i men jeg tror ikke han var klar over at vi i Norge òg skulle danse den.


nei men faktisk når det gjelder låtskriving så er det et miljø for det man kaller k-pop her i Norge.


det er mange låtskrivere som jobber i Sør-Korea og så er det noen som jobber i Japan j-pop og de skriver %eee musikk til danseensembler eller artister som har mye koreografi %eee enten det er sånne boyband eller %eee på d£ forskjellige grupper.


det kan være ti tolv dansere %eee så det er det faktisk %eee en del låtskrivere som jobber med, så det kan nok hende at vi får flere sånne danse£ %eee danser framover som alle danser.


%emm men hvordan lærte vi oss danse før vi hadde %eee internett da, fordi nå kan vi jo se på en video %eee enten det er TikTok eller YouTube eller å kopiere, men det har jo ikke alltid vært slik.


du nevnte jo %eee dette med at noe var nedtegnet %eee kanskje på fjellvegg og og og sånn, der kunne man kanskje lære litt, men %eee Elisabeth du sendte meg noen bilder, mhm\ja kan vi se den som heter Tom Linn som Menuett?


det er et bilde fra en dansemanual fra syttentrettifem London som viser koreografien neds£ altså dansen tegna ned i notasjon på gulvet, og så er det blir den jo litt sånn tredimensjonal %heh hvis man kan si det her fordi da får du personene %eee i %eee action eller hvert fall i et stillbilde.


så jeg tok det med for å vise hvordan %eee dansens trinn kunne skrives ned som er t£ jo selvsagt veldig fint for oss som har lyst til å forske og utøve dans %eee %eee fra barokken i dag.


men det var også %emm for distribusjon altså fordi at andre hoff det var dansemestre da som jeg sa i stad som koreograferte dette og så skreiv dem det ned også kom det ut samlinger flere i året.


også b£ ble det sendt da til andre hoff sånn at alle kunne lære seg det nyeste repertoaret, og så kunne møtes på ball og danse de samme dansene selv om du ikke kunne dra til akkurat den dansemesteren.


vi har også %eee et oppslag fra en dansebok, se der ja.


det er en dansebok som fins i arkivet her på Nasjonalbiblioteket.


det er en av hovedkildene jeg brukte i doktorgradsarbeidet mitt.


da samla jeg dansebøker fra norske arkiver mellom syttenfemti og attentjue og %eee dette er én av dem, og det er jo ikke så lett å se hvor stor den boka der er, men den er ikke større enn en sånn litt sånn stor fyrstikkeske.


og det er %eee cirka hundre dansebeskrivelser i den lille boka, og den kunne du putte i lomma og så ta med kanskje på dansetimene eller på ball, og så danse %eee til den musikken som står der.


så er det formasjoner dette er jo dans for flere %eee i på rekke så du ser personene er de talla der også er det sp£ hvordan dem beveger seg i forhold til hverandre og i det settet da og i rommet %mmm.


%eee hvordan har dere %eee lært dere å danse innenfor %eee folkedansen, er det?


jo, altså det har jo vore sjølvsagt litt kurs og slike ting, men eg vaks opp eg var så heldig at eg vaks opp med ein stølsgranne som heiter Njut Stensrud som var ein slags sånn %eee ja legende.


han døydde for ti år sidan %eee nitti år gamal %eee og %eee kunne liksom eg vi£ eg skjønte etter kvart som eg vart tenåring at han kunne jo frykteleg mykje om dans %eee gamal stordansar.


og då sette eg meg ned med han, og liksom han fortalde om bevegelsar som han hugsa frå før andre verdskrig %eee men som han ikkje hadde sett etterpå.


det vart jo ikkje så kult med norsk kultur %eee etter nasjonalismen sin flørt med folkedansen.


%emm og så var det p£ på prøve litt dei beskri£ dei munnlege beskrivelsene\beskrivingane han hadde og ja slik var det, eller nei det var ikkje heilt slik, %eee så så det var liksom den viktigaste tradisjonskjelda mi da.


så finst det jo mykje nedskrive og og slike ting, men %eee den derre %eee ordbaserte eller den munnlege tradisjonen har jo vore veldig viktig og sjølvsagd sjå dansarar da danse saman med eldre dansarar.


men er det mye sånn som %eee i selve f£ folkemusikken at det er dialekter fra dalføre til dalføre?


jeg var på Folkemusikkveka i Ål en gang og da husker jeg det satt mange %eee med hardingfele rundt bordet, og de men de spilte samme slåtten men de kom den hadde forskjellig dialekt så de spilte ikke sammen.


de spilte hver sin gang, er det slik i dansen også, at det er forskjellig dialekter nesten fra dalføre til dalføre?


ja du veit Noreg har jo nesten forskjellig %eee D_N_A\DNA liksom i i i rytmen spesielt i polsen og springaren som er tredelt, %eee og det er jo faktisk litt spesielt som dansar det at du du du representerer deg sjølv, men du representerer også dalen du er ifrå.


%eee så estetisk så må du liksom ta %eee litt fleire hensyn\omsyn enn ein samtidsdansar kanskje gjer da %mmm å finne den balansen mellom kor mykje du skal representere dalen og kor mykje individuelle val du vil ta da.


ja, fordi %eee dette med tyngden på slagene også har jo veldig mye å si for dansen.


hvor tung skal toeren være ikke sant at de ikke er helt like eller %eee tyngden på taktslagene da, jeg vet ikke.


%emm dette med telling er jo også veldig interessant for en som skal lage musikk til dans.


%emm opplever jo ofte at dansere kanskje v£ teller åttere, men det er litt forskjellig i forhold til de %eee danseformene dere jobber med.


det er ikke alt som går opp i åtte %heh jo men i barokkmusikken er det jo det da, men det er jo jeg syns det er veldig spennende når det ikke gjør det ja.


ja for dette med åttere det er av og til helt uforståelig for oss som komponister vet du når vi ser jo men dette her er jo tretakt, hva i all verden er det dere teller?


ja da må vi n£ liksom %eee prøve å løse det på ett eller annet vis da.


altså eg tenker liksom meir den derre underdelinga i musikken %eee kor du lekk£ vegg£ vekta og slik påverkar koss\korleis du fører kroppen.


og om du har eit fall i kroppen og at du blir riven framover inn i transe, eller om det er meir ein sånn %eee balansert holtdans %eee som passar betre i ærverdige bryllaup ikkje sant og slik.


så det %eee så meir enn kor mange tak£ kor mange slag du skal telje om gongen så er det litt sånn derre på mikronivå har ganske mykje å seie for energien da.


%mmm og den endrer seg jo for hver situasjon ikke sant.


når du har live tilstede musikere i rommet og dansen føyer seg inn så blir det spillet %eee kan utfordres %eee hver gang av hvordan du legger det, for musikken gir jo til dansen, men dansen kan jo gi til musikken òg.


ja, og alle menneske går jo på sitt vis, det er nesten som fingeravtrykk %eee så koss\korleis du sviktar deg gjennom etter taktslag er jo veldig forskjellig frå person til person.


og i folkemusikken og koss\korleis du spelar ei rytme %eee sjølv om du har mange spelmenn som spelar Valdresspringar så blir det likevel forskjellig asymmetri %eee ut ifrå den enkelte personen da.


det er jo mange danseformer vi ikke har fått %eee snakket om, men vi må begynne å avrunde, men jeg tenkte kanskje det er noen i salen som har spørsmål til disse som er i panelet, for det er mulig det.


nei her har man fått masse å tenke på %heh %emm men vi har jo et mangfoldig spekter i av dans i Norge, må jo si det.


det har jo vokst opp mange danseensembler, %eee mange av de kaller seg dansecrew.


%eee vi ser jo karstykker eller streetdance som kanskje opprinnelig var tenkt for en solodanser, %eee men som nå %eee overføres i store ensembler hvor presisjon er veldig viktig.


og det har vært veldig spennende å se veldig mange av de %eee dansegruppene som har kommet de siste årene.


vet ikke om dere har noen kommentarer til det mangfoldet.


jeg har bare lyst å si noe til akkurat musikken fordi %eee jeg har jobbet med med noen folk som jobber med breakdans.


og de snakket om at %emm musikeren eller den den formen kommer jo fra U_S_A\USA da og var jo gatedans og de hadde ikke råd til musikere var ikke alltid det var musikere tilgjengelig rundt heller så de tok med seg vinylplatene sine.


og så begynte de å scratche og så laget de ny musikk basert på vinylplater ikke sant og så hadde de to plater snurret og %eee og lagde rett og slett %eee en remiks da, eller kollasj av %eee av musikk og kunne også justere tempoet på det.


%emm det e£ kunne man jo hatt et eget %eee en egen time og en egen samtale om, men hva tenker dere om de nye ensemblene som kommer?


eg synast det er kjempespennande at %eee at %eee at det kjem %eee det blir fleire og fleire uttrykk innafor dans, subkategoriar og slik, og og det kan òg berike eigen kultur tenker eg, slik som det å snurre på hovudet er jo ein gamal bevegelse ifrå attenhundretalet som har vorte brukt i i hallingdansen.


men eg hadde ingen å lære dette av eigentleg, og då var det ein breakdansar ifrå Iran som eg trena ilag med her.


%emm Navid ja og %eee og fekk masse gode tips, ikkje sant, og då er det mykje lettare å få få få opp att slike bevegelsar i vår eigen tradisjon da.


%emm jeg tenkte vi skulle avslutte med et klipp som speiler nettopp det vi snakker om nå, fordi det har jo vært diskutert om om det er plass for alle ensembler i forskjellige rom, og %eee Den Norske Opera og Ballett, der er det blitt ganske høyt under taket.