vi er altså mer spennende enn %eee kokte poteter.


men kan du fortelle oss litt hva var det som rørte seg på restaurantkjøkkenet på åttitallet?


det var ikkje så veldig mye\mykje utval i i butikkane %eee hvert_fall\iallfall ikkje det eg var vant med, så det var det var ein ein ein %eee det var ein spesiell oppleving, det må eg seie og vi starta jo restaurant då i %eee Jans mat- og vinhus i %eee på s£ heilt på slutten av nittenåttiéin.


%eee og den som gjekk kanskje i bresjen på den tida var jo var jo Arne Brimi, som stod fram med det norske og norske råvarer og norsk matkultur og ja ha£ det tok kanskje tredve\tretti år før han %eee fekk rett %eee men han hadde rett då óg, men men det trur eg var det mest typiske, og det var det utanlandske.


ja %heh på noen måter ung og radikal, jeg syns de£ %eee var litt fint i i panelet her, og så var du jo bassist i nyveivbandet The Cut, og du var musikkjournalist.


%overlapping bra trekk av mor ja, det kan du si.


det er ganske fysisk krevende å spille rockemusikk.


og og og og biff var ikke fremmed for meg den gangen heller, altså altså på syttitallet når man gikk ut for å spise så spis£ bestilte man biff.


det var sånne steder som %emm hva var det den het, jeg har skrevet det opp ett eller annet sted her, %emm Storyville som lå i Universitetsgata altså kreolsk restaurant.


det var sånn det var sånn californisk litt sånn pastell pastell på veggene %eee sånn %foreign californisk og ekstremt åttitall.


det var ein butikk i Stavanger som het Middleton som var ein gammaldags kolonialbutikk.


det får meg til å tenke på på den tida så og det vara jo lenger langt mye\mykje lenger enn åttitalet så var jo desse kuene\kyrne eller oksane %eee eller kva dei nå heiter når dei %eee når dei %eee blir slakta.


jeg har spist grillpølse med kimchi, aldeles utmerket.


%overlapping det det det var vel da jeg som som %eee tiåring, eller hva det kan ha vært, først fikk oppleve dette med %eee med %eee sterk mat fordi det sto alltid en sånn flaske med Tabasco på bordet.


for det første så er det jo alt alt vi betrakter som %eee kinamat i Norge er kantonesisk mat altså %eee på grunn av at det var mengder av kantonesere det heter ikke kanton heller det heter Guangzhou heter det ikke sant.


den første den første indiske restauranten i Oslo åpnet i nittenåttito i Fredensborgveien, den het Ma Raja, åpnet i de gamle fabrikklokalene til pølsemaker Aksel Jensen.


og det var jo ikke grenser for hvor påkosta kjøkkenet ble etterhvert, og hvor og hvor mye utstyret skulle koste også videre, men ut av dette kom det jo faktisk noen ganske habile, mannlige amatørkokker, det gjorde det.


så de fles£ så så det var veldig %mmm det gikk ikke så fort selv om %eee, og så var det liksom det du sier ikke sant det du snakket litt om den showpregede matlagingen som menn syns var gøy da.


og grillinga også liksom, der er det er liksom mannen, så så det er alt det som, eller sånn høne, grille en høne med sånn ølboks i rompa, det er liksom sånn mann£ menn syns var var stas.


sånn gjør jeg altså liksom det var helt %overlapping at man liksom snakka til dem som om de var helt %eee n£ tullete da på de første bøkene, og så bevega det seg ganske raskt til mer avansert og til %eee en egen kultur til man i dag kanskje ikke trenger egne kokebøker for menn %eee.


men eg må jo seie at nå %eee eg sa innleiingsvis at eg var jobba i Frankrike i tre år %eee v£ eller heilt på slutten av syttitalet.


og det var et sånn rolig, behersket tone, altså %eee et miljø som som var helt stikk i strid med det jeg hadde hørt og lest meg til fra skal vi si gam£ gode gamledager, gode gamledager, helt annen kultur altså.


ti år etter var det ikke mulig å påstå det lenger.


og det han hadde gjort da han altså det det norsk£ van£ Norske vaner, særlig matvaner og den radikale kvinne het dette kåseriet.


så det er liksom en mye sånn sutring gjennom hele essayet da, %eee men han er jo morsom da så skriver han liksom etter hvert %emm.


det var det beste han visste, og dette her ble da %eee satt fram som middag til til en familie på seks da hvor de og så satt han der og sugde på %unint krepsen og sånt noe, og så %heh så var det noen som sa, v£ vi blir jo ikke mette av dette her.


ja %heh, nei, min %eee min far, han han syntest det var ålreit å få %eee få spagetti til middag, viss det var kokte poteter til, for det var jo ikkje, det var ikkje middag utan kokte poteter.


%eee ja, og og og %mmm %eee Beach Club, Cruise Café på Aker Brygge.


vi har fantastiske råvarer på kjøttsida på viltsida.


så jeg tenker jo at %emm den utviklingen der fra liksom %eee sur kaffe og wienerbrød til hva du enn kan tenke deg %eee gjør jo at %eee det er %eee v£ veldig gøy for oss som er interessert i mat, å å bo i byen her.


takk Marta, takk Torgrim, takk Harald, takk Monica og tusen hjertelig takk til dokker\dere som kom og har fulgt med.


ja i totusenogsytten det man feiret da det var jo at Martin Luther kunngjorde sine femognitti\nittifem teser i Wittenberg.


ja som du sier det det skjedde litt i etapper og på ulike måter.


i %eee Norden var jo delt i to det var %eee Sverige inkludert Finland og så var det Danmark-Norge.


%ttt hva slags konsekvenser fikk Luthers insistering på troen alene?


så utdannelsen skolevesenet fikk et veldig puff %eee i forbi£ %overlapping.


vi får en kirkeordinans på slutten av femtentredvetallet\femtentrettitallet som legger stor vekt på undervisning.


i de lutherske statene i Norden som er det vi er opptatt av der smelter jo dette sammen på grunn av at vi får lutherske stater hvor etter hvert kongen fyrsten blir overhodet ikke bare for staten men også for kirka.


og det har ikke noe med militære regimenter å gjøre %heh men altså regiment betyr %overlapping.


altså helt vanlige mennesker som da i Norden stort sett har lært når vi kommer fram til attenhundretallet å lese og skrive.


vi få£ vi får veldig mange typer vi får den floraen altså organisasjonssamfunnet %eee har jo sin fødsel da.


så fins det andre forklaringer også på dette med tillit men altså jeg tror %eee personlig at lutherdommen har ha£ har en stor %eee innflytelse der.


for altså Luther sa jo ikke bare at den enkelte kristne kunne være sin egen prest og biskop men han sa noe som var veldig revolusjonerende i senmiddelalderen.


at liksom man ku£ %eee gud hadde utvalgt noen til å bli frelst på forhånd og da kunne man vite om man var frelst hvis man fi£ gjorde stor suksess i næringslivet og den type ting.


de som har %eee de som har politiske konsekvenser kanskje.


det skal handle om Pompel og Pilt, om kultstatus.


du jobber i N_R_K\NRK sammen med meg, og du er i en annen litt annen avdeling selv om vi jeg er humoravdelinga, men du er jo det er litt humor det du driver med du også %overlapping.


ja for£ fordi de du nevnte der %emm skal vi se fordi jeg har navna her.


så det var de som på en måte %eee og og dæ£ det skal jo sies, nå nå skal ikke jeg være negativ med Pompel og Pilt selv om jeg har litt traumer fortsatt så er så er jo dette blitt en kultserie, altså folk husker husker Pompel og Pilt.


altså jeg ten£ altså han er han er ikke god han %eee Gorgon.


han er jo ikke det, og alt den derre fange også når han driver med mens jeg synes også det er jo en helt fantastisk.


dem er fire år eldre enn meg, %eee og når jeg så dette første gang så husker jeg at jeg ble veldig redd, veldig redd og jeg måtte sove med lyset på i flere uker på grunn av det her %heh.


nei men jeg tror at jeg tror at %emm altså det er vanskelig å si.


dette er liksom folk som kommer fra en ganske viktig dokketeaterfamilie og har spilt mye dokketeater for barn, og det kan jo hende at de har misforstått.


det er Norges største scene de viser dette på ikke sant.


altså når du skal på en måte %emm lage noe eller %eee et %eee få til et prosjekt da så så er er det jo flere ledd du må igjennom som som kvalitetssikrer dette her.


de ha£ de har glemt jeg tror de har på blitt grepet, det tror jeg, og jeg tror det har vært skikkelig gøy å lage, det er en storproduksjon, det må ha vært dyrt, det må ha tatt tid, det er mange involvert, det er masse kameraer der.


er dette fordi det var bra eller fordi det d£ du nevnte at dette var dyrt at det var en storproduksjon, så tenker du da at N_R_K\NRK er en sånn at du vi har jo ikke noe å vise i dag, altså a£ bare spill den derre ta kjør på med Pompel og Pilt da fordi pri£ altså.


et barnepublikum som bare ser igjennom sånn dette er noe annet, surrealistisk og morsomt på en måte ikke sant, noe helt annet enn det jeg er vant til å se men har blitt eksponert for bittesmå, så jeg får ikke et sjokk av dette uttrykket for jeg trur det er en kombinasjon av det som gjør at barn kan bli veldig stressa.


det er jo ikke sånn at liksom Bjørg og og og Arne Mykle, det er jo ikke deres felt liksom.


vi skal ikke bare kose med barna, sier vi da.


men Titten Tei da, f£ f£ f£ for eksempel der var jo der ikke sant f£ for der tenker du at nå har dem lært.


vi prøver nok ut mye mer, også er vi kanskje snillere eller kanskje vil noen si feigere i forhold til at vi har ikke vi vi vil ikke skremme barna.


ja ja men det er flott navn da, det høres ut som Anne Liane ja ja.


ja og du er ikke for å på en måte %eee sj£.


ja men virkelig, altså virkelig altså ting jeg har fortrengt og søvnløse netter der hvor jeg liksom sneik meg inn til rom£ d£ b£ %eee til rom£ til søstera m£ %eee søstera mi for å liksom prøve å ligge i prøve å få en liten sånn krok å ligge i da fordi nå kommer Gorgon.


nei men %eee men Liv dette er jo %mmm dette er fortid %eee og det du jobber med %eee er nåtid.


det er jo litt rart fordi at veldig mange av de sendingene vi har er jo har jo jeg har jo høyere seertall enn gullrekka, veldig ofte liksom.


alt og alt det farlige må vi snakke med barna om.


ja %heh det er det en del som ikke har skjønt enda at det er feil, men de er skikkelig da de er veldig voksne og burde ha skjønt det.


nei men %eee Liv v£ vi lar det være siste ord, og det var fantastisk hyggelig å ha deg her.


og da begynner vi med med rettshistorien.


så jeg skal da ikke snakke om %eee om %eee publikasjonslisten hans men han jeg kan nevne at han skrev tre bøker i totusenogfemten %eee to om høyesterett og en om om Rosendal.


og i mellomalderen så blei det til saman gitt fire riksdekkjande lovbøker.


ja det er fyrst %foreign som er frå Sicilia.


og der er det altså året etterpå kjem landsloven %eee så den er nummer tre og så kjem den svenske landslagen cirka trettenhundreogfemti.


altså det er mange grunnar til det men men det fyrste er jo at landsloven er i bruk i fire hundre år.


var eit stort spørsmål så eg må ta eit utval trur eg av faktorar.


%eee den eine er jo det det skal vi vere klar over %eee landsloven er ikkje begynnelsen\byrjinga på ein norsk lovtradisjon.


og jeg har lest en plass %eee at ha£ fa£ altså ma£ f£.


og det er derfor dei har den der giftingsalliansen og som altså fører lovgivingsideen eller ideen var nok her men de£ du dei kan studere at dette er mogleg når dei er der.


%eee men men det er li£ litt viktig her er at den regelen gjeld berre uavkorta kvinner og barn fordi den du har ein annan regel som går ut på at viss det kjem ein mann på døra di og tiggar og vedkommande er arbeidsfør så skal du setje han i arbeid og så skal du heller lønna han for arbeidet med mat.


plutseleg så får du altså ein idé om ein universell nesteforhold og det er den landsloven byggjer på.


det har ikkje vore så altså tinget har drive å endra retten men det er berre stykkevis og delt.


altså vi har ein konge, han gjev ein lov som han vil at alle skal følgja, og så har han ein rettsleg administrasjon som består av cirka i tolvsyttifire er det cirka tolv til fjorten lagmenn dei skal på det mesta bli seksten og så har han cirka femti sysselmenn.


ja og og det det er ganske omfattande kven som kan spesielt bli utnemnde i desse lokale nemndane så er det det er ganske brei rekruttering.


%eee det fins jo en type tradisjon i forståelsen av norsk historie som er den historien om den frie norske bonden, samfunnet som ikke er føydalt og så videre og så videre, og det fins fins mange ting rundt det.


altså for det at %eee desse lekdommarane som vi har stort sett som sagt over heile Europa på begynnelsen\byrjinga av trettenhundretalet dei fell vekk i eine landet etter andre å£ og århundra og opp igjennom og når du kjem til sekstenhundretalet så er det stort sett borte.


og så har du eit par plassar der det forsett å vera og det er typisk i Norden og England, og i i Noreg så har vi jo ein uavbroten tradisjon for denne typen maktblanding mellom lekdommarar og profesjonelle dommarar som går heilt fram til i dag.


hvis vi nå liksom skrur skrur tanken tilbake til null her så er jo dette også den her er tanken om at %eee befolkningen skal være stor.


altså alle desse reglane %eee rett og slett økonomiske reglar har spesielle %eee ting ved seg som gjeld dei fattige og deira moglegheiter.


fordi at %eee altså hvis du leser Gulatingsloven i nedskrevet form så står det for eksempel i Gulatingsloven at %eee her på tinget så skal vi hvert år bli enige om å frigi en trell og så går man gjennom systemet for hvordan man frigjør den trellen og koss\hvordan du fordeler det for sikkert vi i fylket.


neste steget der er at du ikke skal ha treller i det hele tatt.


prolog vi vil se prologbildet, så vi vil se bildet av det som Frank Kjosås nettopp leste.


det blir det ikkje på eit slikt fotografi.


det som skjer viss du ikkje får ei lovgjevande handling og du slepp den vonde eller det vonde laus i samfunnet då blir samfunnet ei øydemark.


vi er eit land som har vore styrt av lov og lovbøker %eee over veldig lang tid og vi finn i Noreg i dag ein voldsom\veldig tiltru til lov som styringsmiddel, altså nordmenn trur at stortingspolitikarar og høgsterettsdommarar og politi og alle vil dei vel.


vi har jo da altså Jørn Øyrehagens Sundes ord for at dette er en lettfattelig tekst.


%eee mens %eee Magnus du har vært professor i norrøn filologi både i i Bergen og i Oslo og har vært leder for Nova sant.


%eee vi kunne då begynne med handskriftsakene på nittensekstitalet der islendingane kravde utlevert i islandske mellomalderhandskrifta som låg i København.


dette ligg i København og eg er veldig glad for at det har kome tilbake og eg må seie at eg er imponert over at nasjonalbibliotekaren i det stille har arbeidd så godt med denne saka at det verkeleg er komme hit førebels då på lån for fem år, så eg vil gjerne klappa på for nasjonalbibliotekaren.


%eee i Noreg begynte ein å skrive bøker på pergament sannsynlegvis på tusentalet.


det er liksom en sånn likt en lik strek kan du si gjennom alle initialene gjennom hele lovhåndskriftet men det var ikke nødvendigvis han som skrev som var den som illuminerte.


det var det hvis vi finner den der nede.


det spesielle her er at det er markert med ein stor S som tyder på at det er eit skilje her.


for jeg tar ikke feil hvis vi sier at man antar at enten så er det en islending som sjøl har skrevet det, eller så må det være en islending som har lært opp og ov£ overvåket den som har skrevet.


han utvikler liksom endrer litt skriften og så er han kommet da til slutten her.


det er derfor man liksom tenker aha dette kan ha vært samme skriver for det er så særegent for den skriveren.


det er noen norske trekk der òg, og da kan man jo spørre hvor har han fått det fra?


%eee så må jeg innrømme at jeg antok heilt intuitivt at Hardenberg var en mann og Hardenberg var han som hadde vært au£ dansk embetsmann i Bergen og så stukket av gårde med manuskriptet etterpå.


det at dette er en proveniens til en kvinne, det er kvinnehånd som skriver, det er en kvinnelig samler, det er altså en %eee en a£ embetsmann som drar hjem men samlingen er er navngitt til henne, sier dette òg noe om de mulige kvinnerollene på femtenhundretallet altså i den perioden hvor hvor manuskriptet havner i København?


ja det er ikke det er ikke små personer i historien.


%eee og da må jeg spørre deg til slutt nå, hva er det nest viktigste?


og jeg ba Øyonn spesielt om å synge akkurat denne balladen %eee og det er altså balladen om %unint sånn som dokker\dere hørte.


det er den eldste kjente balladen vi har.


Magnus %eee Ladelov lade takk %eee har %eee vært i krig internt i Sverige og med danskene alliert på begge lag så de er dette er ikke bare et spørsmål om ei dame det er òg et stort spørsmål om om allianser.


og til det har vi da funnet fremragende middelalderhistorikere nemlig Anne Irene Risøy fra Universitetet i Sørøst-Norge sant og Ola Albert Rønning fra Universitetet i Oslo.


eg tenker litt tilbake på på det som %eee som Jørn sa her.


altso om vidt det var ein fattig stakkar som det blei miskunn vist miskunn mot altså det er vanskeleg å vite fordi %eee altså no har jo eg sett på %eee på %eee seksuelle lovbrot.


%eee det varierer noe voldsomt ut ifra kva\hvilket landskap du bor i altså hvor du er %eee i inn£ inn forbi Gulatingsdomene hvor du noen plasser %eee må må brygge nesten ti ganger så mye øl som andre plasser for den samme forseelsen.


%eee og det tror jeg sier noe om hvor viktig det er i dette samfunnet å handle åpent og offentlig å gjøre ting på en måte som som er synlig da fordi tyveri er jo en skjult forbrytelse ikke sant.


%eee og da kan du bli hentet inn igjen i samfunnet.


%eee altså eg trur at det det har litt å gjere med med type lovbrot òg, kva vi har overlevert av dokumentasjon på ettertida, %eee fordi veldig mange av dei litt større sakane,


du %eee du har no no fått den evige rolla som %heh som biskopen her Erling, beklagar biskop Erling, men %eee men du sit der da med med jordeboka di og og da kan jo eg gå inn i dag og ta fatt i den.


jeg synes de der eiendomssakene er de mest sexy bare så det er sagt.


%eee vet vi noe om %eee hvor statisk lovpraksisen er i denne perioden?


%eee altså det det er jo altså nettopp det du spør om no det det er noko av det som har frustrert meg i_hvert_fall\iallfall ganske masse når eg har sete og lese gjennom %eee ein god del rettsdokument.


%eee koss\hvordan har vi noen vet vi om koss\hvordan respekten for den nedskrevne dommen var?


%eee så det handler om at man tar vare på de brevene som som sier som sier noe om ens egen status om det man det man trenger å ta vare på og det er jo som du påpekte så er det jo masse sånne brev fra Telemark som handler om drap da så enten så er det sånn at folk drepte hverandre helt sinnsykt mye i Telemark, eller så er det sånn.


det er veldig stor altså jeg har ikke s£ lest nesten en eneste tekst fra Norge på tolvhundretallet som ikke i en eller annen form diskuterer eller nevner hvor skummelt det er med mened altså at folk sverger falskt ikke sant.


og det£ dette handler jo ikke bare om hvordan man bestemmer sannhet i rettsaker.


%eee og %eee og det trur eg er begrep\omgrep som er eldre enn Landslova òg at man\ein opererer med med eigne begrep\omgrep som heiter altså %foreign altså det er vitne som ser og det er høyrevitne vitne som har høyrt noko.


%mmm så så hvis man skulle være %eee mindre lys til sinns enn enn Jørn Øyrehagen Sunde kunne man da om sant og det er jo men det er jo vanskelig å være mer lys til sinns enn Jørn Øyrehagen Sunde.


hvis vi tenker det edssystemet som dokker\dere beskriver her og og samtidig tvilen rundt edssystemet som som du påpeker er eldre enn enn landsloven og òg fins i dag altså fortsatt så vil du se i en amerikansk film at de står og sverger på bibelen og sier %foreign og så videre.


altså det er jo ikke det det er jo ikke borte vekk sånn sett %eee %eee.


%eee hvis du har kongemakt så er det kongen som jo egentlig kongemakta som sørger for at du som som lensherre faktisk opprettholder løftet ditt til kongen og det er din makt som igjen sørger for det at %eee at dine leilendinger faktisk leverer skatten og oppfører seg.


%eee og og der er det formuleringar som som rett og slett da heilt konkret går ut på at viss ein no sverger\sver falskt eller bryt eiden min så må sverdet mitt ramme meg %eee så må skipet mitt ikkje hjelpe meg nå£ hjelpe meg når eg treng det %eee og må og også til dels altså påkalling av gudane i fleirtal.


%eee og %eee og når du då verkeleg begynner å tru på gud og da får guds vreide hengande over deg òg så ja eg v£ eg vil anta at viss eg sjølv verkeleg trudde det så så ville nok den da sitte litt langt inne å %eee å begå\gjere ein %eee ein meineid.


så så viktig er det altså at man at man tar seg liksom rett til å bare bruke de hellige det hellige materiene man trenger.


men men det er heilt klart i kor stor grad du du lukkast med det fordi sånn drapsdokument og sånn òg begynner jo òg først og så tvikle\vikle inn sånn bitte litt av liksom på på begynnelsen\byrjinga av trettenhundretalet same med forbrutt\forbroten seksualitet og da ser du jo kva som faktisk funkar sant.


%eee og og det ser også ut til at vanlege menneske òg har ein viss oppfatning av at loven er på ein måte til for at ein skal halde den.


hvilke\kva sakar er dei interesserte i få reist og belyst offentleg?


%eee og det og det er jo liksom vi vi har jo faktisk det ennå den den dag i eller det går vel kanskje mot slutten da men men liksom dette her med at vanlege folk og ennå skal vere involvert i rett og slett å å å ta tilling£ stilling til den slags %eee spørsmål.


og en skriver ned alle, transkriberer alt og gir dette ut både i kildekritiske utgaver og etter hvert òg i en folkeutgave sånn at Magnus Lagabøtes landslov kan stå i en fin pocket i bokhylla til alle gode %eee opplyste norske borgere som den burde gjøre.


grunnen til at vi har fått tilbake kodeksen er ikke for at vi skulle forske på han.


%eee i fjor så gav Marius Wulfsberg og Mette Witting ut ei kommentert e-bok %eee i serien NB kilder der dei transkriberte dei breva frå den perioden og kommenterte dei i den utgåva.


og vi er %eee jeg er ikke den som har transkribert mest.


det er vi vi har %eee det er vel Mette Witting og Elisabeth Parmeggiani og Nina Korbu og så har vi en som heter Tone Modalsli som henger over oss med falkeblikk og korrekturleser med %eee det vi våre transkripsjoner.


man jobber med en tekst på en helt annen måte enn hva jeg har vært vant til tidligere da selv om jeg har vokst opp med under mottoet les sakte, %eee så det mente min veileder og sånt på universitetet var viktig, men det er først nå jeg leser ordentlig sakte %eee.


og så nå har vi utgitt brevene til %emm fra perioden attenfemtito til sekstitre og de er først og fremst til hennes svogere %eee til venninner %eee og til sønnene.


og det avsnittet om koleraen og hvordan den hadde rammet nabolaget og bekjentskapskretsen brukte jeg utrolig lang tid på.


han ga henne litt motvillig lov til å flytte inn i gården fordi han var redd for at sønnene skulle ødelegge tapeten og dørhåndtakene.


det var %eee hva skal vi si fru£ elle altså den %eee %unint den tjene£ den som liksom best£ bestyrte i huset og som var veldig krass og Collett følte seg veldig dårlig behandlet av henne.


hennes svoger Holger Collett som bodde her %emm.


det var tju£ altså ti tolv forlag, %eee masse avisredaksjoner, bokhandlere, note %eee eller musikkforhandlere, det va£ var virkelig det bodde seks syv tusen mennesker der.


Nicolai har jeg sett en gang men han reiste straks til Stockholm igjen hvorfra han ventes igjen neste uke.


og så er det dobbelt så mange som er er rammet så det er bare å se i salen her så er det ja det er fem til ti av dokker\dere som forsvinner og det er tjue som ligger syke %eee ba£ bare her.


og dette er gjennomgående i alle fremstillinger, men hvis man ser på tallene hvem var det som på en måte %eee s£ vo£ i hvil£ fra hvil£ hvilken klasse samfunnsklasse mistet flest om ikke %eee altså i antall så var det arbeidere.


men det at vedkommende da blir lagt inn på Rikshospitalet og Rikshospitalet reint fysisk ligger så langt vest i byen som det gjør,


og jeg er sikker på at gud holder en hånd over barnene.


så og da tenk£ så rart at %eee for jeg ville bli£ jeg også tenkte liksom la oss si i Christiania da femtito mennesker har dødd siste døgn %eee da ville jeg jo hatt en voldsom vært redd selv men Collett virker ikke å være redd.


så så det er liksom og da i attenfemtitre så var det den såkalte miasmatisk dette med temperatur, fuktighet og varme som var liksom forklaringen den rådende forklaringen.


men i vitenskapelige kretser så var det uenighet.


du drikker bare kokt vann %eee og hun skjønner jo da tydeligvis ikke at det har med altså samfunnet skjønner ikke at dette forhindrer kolera men det gjør det jo.


fordi i Christianias adressebok over attenfemtiåtte %eee så er ikke Camilla Collett oppført som enkefru Collett.


det tror jeg du har helt rett i og og det er noe med det ropet i det brevet som du sier som er det at jeg vil være fri.


%eee sant den den friheten og jeg tenker for å vende tilbake til der vi er nå så tenker jeg at det den %eee Fru Collett som ankommer meldt i Morgenbladet til %eee Christiania bare to år etter %eee ektemannens død, %eee er denne Camilla Collett.


det har med økonomi å gjøre og at Johan Christian Collett og hans kone som tok til seg eldstemann Robert satt i bedre kår.


og der %eee det leder meg over på noe annet som jeg har lyst til å snakke om som er er beslekta for det at det å dra til København %eee for å bli fri, for å være intellektuell, for å være forfatter, eller for å komme i kontakt med åndsstrømninger på kontinentet sånn som det det var jo ikke bare Camilla Collett som gjorde det.


her er det utspredelsen av kolera men her har vi Morgenbladet.


%eee og som er hans anmeldelse av ei bok %eee som ble gitt ut til nyttår eller jul attenfemtitre, ei nyttårsbok, ei kolerabok.


men Bjør£ dette Bjørnson har alt annet enn respekt for den eldre garde.


%eee Bjørnson er jo énogtjue\tjueén år og tøff i trynet %eee og vil etablere %eee eller vise at det er behov for en ny generasjon forfattere, at det nå skal skapes en ny norsk litteratur som ikke henter sine impulser fra Tyskland og Danmark, men som skal reise seg liksom fra det norske.


Kjærulf er denne Theodor kj£ kj£ %eee Kjærulf jeg nevnte.


og sjøl Bombastian, det er Johan Sebastian Welhaven %eee.


jeg tror ikke han kan ha skrevet en linje etter Bjørnsons %eee anmeldelse, men jeg har ikke fått sjekket da men det er sj£ ja det er ikke mye igjen av han i hvert fall så så ja.


altså det er jo Monty Python på på på på speed %eee i i forhold til hva du er villig til å gjøre.


koss\hvordan kan man trykke, koss\hvordan kan man og så videre altså?


det er altså e£ e£ den den moderne norske litteraturhistorien begynte med koleraepide£ at koleraen spredde seg fra fra Gangesdeltaet i attensytten og rammet Europa for første gang.


en hypotese eller påstand fra fra din side som er at den Camilla Collett som finnes i vår kollektive bevissthet, %eee den Camilla Collett vi møter i litteraturhistorien men kanskje enda mer i historiehistorien, %eee Welhaven, Wergeland har vi.


%eee og %eee og %eee maner kvinnene til å ikke identifisere seg med de rollene familieliv£ alene identifisere seg med de rollene familielivet tildeler dem,


alt er transkribert av våre fantastiske forskningsbibliotekarer.


anvendt %eee politisk filosofi %eee det er politisk filosofi som det som ligger i ordet anvendt på på virkeligheten %eee.


%eee det er her snakk om som vi vet C_O-to\CO-to %eee om å ta C_O-to\CO-to ut %eee av fabrikkrøyken i det her tilfellet da og gjennom nesten som noe noe som for en filosof nesten vil være magisk transformere det til %eee noen verdifulle produkt da.


i et men altså i et land som har %eee store forpliktelser kan komme tilbake til hvor store %eee til å å redusere utslipp av C_O-to\CO-to med tanke på igjen på havisen og og andre og de fattige som vi har vært inne på.


men også hvordan kan denne teknologien etter hvert kanskje %eee videreformidles altså %eee brukes av andre?


vil det skal vi si eller vil vi kunne få utløst det potensialet som vi meiner ligger i det i forhold til %eee til %eee klimaet og i forhold til lønnsomhet ikke minst?


%eee og da snakker vi om %eee skal vi si %eee %foreign som var liksom det engelske ordet for denne konferansen.


og Aristoteles som %eee som %eee nå s£ endelig skal komme inn det er jo han er da i Lofoten og visker oss i øret.


korsen\hvordan bl£ korsen\hvordan blei disse temaene ditt levebrød?


%eee begyn£ men jeg begynte før det på på Nansenskolen på Lillehammer og gikk et år der, og der %eee ble jeg nok som jeg har sagt trur jeg noen ganger %eee i familien der ble jeg nok skada, for der møtte jeg filosofien og jeg klarte ikke å bli kvitt den, for det det er et akademi som de kaller seg som %eee f£ der filosofi på mange måter stod i sentrum %eee.


%emm og %eee da tenker %eee jeg liker å trekke fram %eee Bærekraftige liv som oppstod i Bergen %eee for en del år sia,


du er postdoktor ved Institutt for samfunnsmedisin, opprinnelig\opphavleg feltbiolog %eee.


altså elles så hadde det jo ikkje trengt å beskyttast.


så koss\korleis du lever livet ditt, kva du er utsett for både tidleg i livet og opp gjennom vaksenåra påverkar koss\kva uttrykk du har gjennom då epigenetikken som eit eksempel på at miljø påverkar då uttrykket av det arvelege.


i Kvinner og kreft-studien så har man\ein vist at opptil tredve\tretti år etterpå så finn man\ein igjen sånne flagg som er knytt til om dei røyka, så sjølv om man\ein har slutta så går jo lungekreftrisikoen veldig ned med ein gong, men dei der epigenetiske markørane dei kan man\ein gå inn og sjå i lang tid etterpå.


og herre blodprøva gav dei før dei fekk lungekreft då, sånn at vi prøver og så sjå etter signal som er knytt til framtidig sjukdom men eksponeringstatusen i det dei gir blodprøva.


%eee er det andre sånn miljøfaktorar som %eee folk kanskje ville bli litt sånn overraska over at %eee påverkar den her som gir ein ekstra crescendo her eller ein %eee %heh ein liten stakkato der?


ja det %eee er vel der man\ein får liksom tabloide overskrifter når det ikkje %emm det der er distingvert klart nok nei.


alt som er sunne vanar kan man\ein tru at har ein påverking på stabiliteten til det her då.


der har man\ein jo tilfeldighetenes_spill\slumpspel ofte då sånn at %eee det skal ein del til før det blir med vidare, og sånn sett så har jo %eee kroppen reparasjonsmekanismar for å sjekke altså sånn korrekturlesing på D_N_A-tråden\DNA-tråden sånn at den kan reparera ting som har blitt %eee skifta om i koden då.


den eine blir puffa bak og den andre fram, eller kva korsen\korleis har dei det?


men du kva %eee altså vi vi vil jo gj£ like å tru at den forskinga som drivast på U_I_T\UiT Noregs arktiske universitet at den faktisk er med på forandra verda.


eg har tatt ei blodprøve av deg, du har sånne og sånne markørar i blodet så din risiko for den her sjukdommen i løpet av dei fem neste åra er forhøgd sånn at man\ein kan bruka dei her markørane til også si nokon ting om risiko for sjukdom før den kjem, og derfor synest eg det er spennande med lungekreft for eksempel.


og ut£ forutan om det så er det vel alt med måte som vanleg %heh som er svaret.


det er jo e£ altså det er store det skal store tal til altså st£ mange eksempel på man\ein skal ha masse materiale.


%heh ja %eee det er ingen rett strek for min del i_hvert_fall\iallfall, men %emm det er statistikken som verktøy som har vore med meg %eee dit eg er i dag.


I_S_M\ISM er veldig flinke på %eee undersøkelsene\undersøkingane sine.


%ttt gjesten vår i dag er Grethe Hennissen fra byplankontoret.


jeg måtte stå til ansvar ja for det meste om det er brøyting og snød£.


%eee en ting er jo at vi ønsker å gjøre det og er engasjert i det, men vi har jo blant anna fått sånn innovasjonsmidler fra fylkesmannen i Trøndelag til å få teste ut %eee ulike måter å %qqq både medvirke og kommunisere og hen£ innhente kunnskap da på nye måter mhm\ja.


hvordan kan et for eksempel et sånt gjestebud %eee være?


mhm\ja men ha£ men %eee det dem da eventuelt spiller inn da etter et sånt %eee gjestebud hvordan blir det brukt?


det som jeg tenker er det viktigste er jo å få se hvilket tema dem er opptatt av og det er jo veldig mange som er opptatt av %emm altså kvalitetene nå tar jeg er først og fremst utgangspunkt i det dem har sagt om sentrum da for jo det jeg vei£ %eee jeg er mest opptatt ettersom jeg jobber med sentrumsplanen.


så tenker jeg at det er jo ikke at noen gir oss svaret heller fra dem gjestebuda men vi ser hva slags tema folk er opptatt av og det det på en måte det vi må fremheve også når vi lager dem her planene.


ja ja rett og slett %eee en temperaturmåling ja.


%eee men %eee hvis folk har lyst og så være med på et sånt gjestebud eller noe anna %eee er det bare da å ta kontakt med dokker\dere eller hva hva gjør dem?


så du tru£ men du trur at løsningen ligger i det også på en måte mer visualisere planene eller visualisere sånn at det blir lettere å forstå?


%eee betyr det at noen skal begynne å bygge utafor vinduet mitt i morgen eller?


%eee men det det er vanskelig å forstå altså jeg skjønte jo ikke helt hva en reguleringsplan var før jeg startet på byplantoret så jeg går ut fra at ikke dokker\dere helt vet hva en reguleringsplan er heller.


%eee sånn at det er ikke bare vi her som setter pris på han.


ja det er faktisk hele livet så altså så for joiken har tror jeg hatt en utrolig sentral posisjon i det samiske.


det har det jo for så vidt fremdeles, men altså men tradisjonelt i alle fall så.


og så og så ble jo også joikepoesien da brukt som %eee som altså for å fortelle myter og og også den samiske historien er beskrevet gjennom joik mellom to veldig lange joiker som da heter som altså er sånn muntlig fortelling om korsen\hvordan samene kom til sameland og og bosatte landet.


jeg er folklorist ja, men %eee og da er det jo også denne muntlige tradisjonen som er mitt materiale og %eee og motsetninga mellom historikere og oss som går bare på det muntlige materialet er at vi er ikke så opptatt av kva\hvilken tid korsen\hvordan og hvem.


og det var der der vi da i fellesskap kom fram til det at altså det er ikke sikkert den vestlige vitenskapen som ble utvikla i Grekenland og så og videre framover i Europa, at den stemmer med akkurat verden eller %eee verdensanskuelsen eller livssynet til til folk som har vokst opp helt andre steder helt har har helt har helt andre kulturelle referanser og historier og sånn.


den heter Et språk å fange ryper i og i den når jeg leser den og det gjør jeg innimellom %eee så tar jeg den opp igjen så så få£ har jeg den fornemmelsen av at at du %mmm prøver å leite frem samene sitt syn på språk.


og så og at språket da også har den dimensjonen med at den %eee den inneholder den kunnskapen som %eee som altså ke£ tidligere generasjoner har samla og som da er som som som er der som et potensiale som for så vidt på en måte %eee gjør seg gjeldene akkurat der og da når du trenger det.


ja kanskje er det ikke skapt for mennesker i det hele tatt av og til er nå vitenskapen så presis og l£ og begrensende at menneskelivet er jo mye videre enn det.


og og til slutt så så så di£ den siste sida eller den nest siste sida der er det altså bare sånn stipla linjer %unint altså spor etter en reinflokk som har vandra sånn i på snø.


så jeg ga forøvrig den derre ene sida bare med den stipla linja som eksamensoppgave til studentene en gang og og %unint les den eller tolk den dette diktutdraget.


men vi har fem samiske språk eller dialekter %eee stemmer det?


jeg vet at altså nordsamisk er jo det vi hører på Ođđasat og %eee og som er mest tilgjengelig kanskje.


men så men så ble jeg jo grepet av faget da så å å så så altså så mange andre dimensjoner ved det at det var liksom ikke bare et sånn derre verktøy som jeg skulle lære for så.


%heh ja hvis det skulle fortsette så blir jo samisk obligatorisk for alle og og %overlapping ikke sant ja.


så altså samiske barn skolebarn må jo få det inntrykket at samer er mot alt for altså det er jo det man det er Alta-, Kautokeinopprøret, det var det var opprøret i attenfemtito, det er motstand mot inngrep og alt sånn så.


men i i når du dissekerer fotballflokken eller -laget så ser du at det er i alle fall tre har vært det siden fotball ble en folkesport vært tre nasjonaliteter og det behøver ikke være mest norsk det kan ha vært mest samisk.


ja og fordi vi har sett tal på dei så hugsar dokker der dei er, for dokker har tal og lyd.


fordi at %emm fordi også å ta det litt sånn ut av kom£ %eee kom£ musikkonservatoriet og %eee %eee og omsetteleg til oss folk flest då,


kva har du %eee %eee halde på å seia %eee å sseia om det?


ja %unint det er jo eit eit lerret som er %eee.


kva kva slags kvalitet er det man\ein måler etter?


%eee sånn at det er nokon ting med summen av kvalitetar som man\ein også kan kan sjå på.


det skal jo vera ein ordentleg %eee ein ordentleg leksikonartikkel så må man\ein jo skriva det ryddig og det må vera kjelder og det må vera ikkje vera ubekrefta %eee informasjon, %eee så då gjekk det ganske bra %heh kjempelenge %heh, %eee men dei femtito dei blir nok ferdig i løpet av tjueatten tenker eg ja.


ja eg begynte å spela i korps når eg var liten i Bodø, og så %emm gjekk eg på Heggen videregåande skule på musikklinja, og så har eg studert ved universitetet i Harstad ja, %eee og så har eg studert på universitetet i Trondheim og tatt musikkvitskap der.


%eee når det gjeld høyrelærefaget så er jo det også eit av dei små faga som av og til følast litt trua og som av og til %eee kjennast ut som det %eee ja andre kan ta seg av det for eksempel også vidare.


%eee man\ein har sikkert musikk i skulen, men om den er så kvalitativt bra den undervisninga som er og og ko£ kva slags musikk %eee undervisninga inneheld det veit eg ikkje.


mange har et anstrengt forhold til nynorsk, men det er før du har møtt professor og språkforsker Øystein Vangsnes.


han er professor på Institutt for språk og litteratur på U_I_T\UiT Norges arktiske universitet og han er jo kjent for å være en ekspert på teoretisk lingvistikk og har tatt det videre inn i tospråklighetsforskninga.


her er det fleire ting eg må ta tak i i det du sa.


dei gamle dialektane som dessverre %eee langt på veg er i ferd med å forsvinna.


husk funfact er ofte bare %foreign %heh.


det er ingen norsk dialekt som er ein direkte e£ som tilsvarar nynorsk direkte men %eee dei aller fleste i dette finn noko i nynorsken som er som i deira dialekt.


mens bokmålet har ein annan eit anna opphåv£ hav.


det kjem jo ifrå dansk gradvis %eee norskifisering %eee av %eee av av dansk %eee.


%emm og det betyr at det er ein del av den norske populasjonen då som har ein sånn dobbel språkkompetanse.


%heh ja begynn der du der du mener det er riktig å starte!


og med då å visa til %eee tospråksforsking andre plassar i altso internasjonalt som som finn k£ kognitive effektar altså %eee effektar på kva skal me seie utviklinga av hjernen rett og slett %eee.


det går på å %eee %mmm du får sjå då nokon ord på farger altso fargetermar så blå raud gul grøn og so vidare %eee der,


det vil seie det var sånn for bokmålsgruppa.


me snakkar om millisekund her altso men men likevel det er målbart.


så det responsstil som gir som handler om å ta seg bedre tid altså %eee tenke seg om.


det %eee det høres jo ganske nerdete av en liten gutt å ville høre et fremmes£ et sånn helt uforståelig språk.


%eee hva er det %eee av betydning den forskninga du gjør nå vil ha for fremtida?


ja %eee forhåpentlegvis so vil det vere dels vere eit bidrag til den %eee større %eee diskusjonen om omkring tospråklegheit då %eee i den internasjonale forskerverda.


ett av mange innslag i den store arrangementsserien Konstruksjonen av Norden.


vi skal nærme oss hva Norden er og kanskje til og med hva Norden skal bli.


men vi har ikke mindre enn vært opptatt av hva slags forestillinger vi har hatt om Norden opp igjennom og hva slags forestillinger andre har hatt om oss.


i dag så er jeg så heldig å ha med meg Benedicte Gamborg Briså og vi har beveget oss inn i det fabelaktige kartsenteret ved Nasjonalbiblioteket.


ja det er Martin Waldseemüllers verdenskart %eee fra femtentretten, og ja, det er i original.


det bl£ skapte presedens %eee utover hele femtenhundretallet for hvordan man fremstiller Norden på kart.


men man visste jo ikke at Grønland er en øy, det ble først %eee fastslått helt klart langt utpå attenhundretallet.


så man kunne ikke utelukke at det hang sammen.


og den kunnskapen som var i boken der, den spredte seg ganske raskt.


%eee i dag så er %eee Claudius Clavus' kart oppbevart i %eee kommunebiblioteket i Nancy i Frankrike.


som da muligens hvert fall er inspirert av, bygger på, %eee har kunnskap fra, vi vet jo ikke helt, Claudius Clavus' kart og der er Grønland også %eee lenket til Norden.


mhm\ja, finnes det alternativer til det?


og da kunne jeg jo bare gå inn her hente frem boken og bla opp, og den er det jeg har her Münsters Kosmografia %eee femtenførtifire.


og det gode forholdet de to landene i mellom etter krigen.


altså kart er ikke bare geografi, det er også politikk.


der fikk han kjenne på kroppen hvordan samfunnets system for straff, soning og rehabilitering av forbrytere faktisk fungerte, og han kom i kontakt med andre fanger som fortalte ham sine historier ut fra sine perspektiver.


hun får selskap på scenen av Andreas Ribe-Nyhus som er filosof og som nylig disputerte med en doktorgradsavhandling basert på sine egne erfaringer som innsatt i fengsel i over ni år.


jeg visste jo at han alltid står på de svakes side og at jeg vet at han har kritisert fengselet på ulike måter, men det ha£ det var veldig vagt, så jeg var egentlig litt glad da Kaja Schjerven Mollerin ba meg %eee skrive om Den onde hyrde til den antologien.


%eee og hvor presist det var beskrevet, og jeg syns det også var veldig godt gjort å kunne adressere det problemet så tidlig, fordi at vi har jo nå fått økt kunnskap om hvor utrolig skadelig det er.


ja sånn siden hen %eee ja, altså det det har jo vært for det var isolasjon jeg tok for meg, det d£ det har vært mange som har fanget opp det %eee ja i det s£ kan ikke si hvordan det har vært i forskningen, det kan kanskje du si mer om.


%eee ja så har vært det har vært vanskelig å få gjort noe med det, men det som jo var e£ en sånn en grunn til at man kanskje blir jurist etter at jeg hadde vært f£ forfatter en stund er at %emm at dæ£ noe som var litt avgjørende var at man fikk en en dom %eee gla£ glattcelledommen.


%eee der skriver han jo om at %eee allerede helt fra start fengselet ble opp£ %eee ble lagd så kom masse kritikk av fengselet som liksom rehabilitering og %eee og man var på en måte allerede klar over det ikke sant i Frankrike på fem£ syttenfemti.


vi kunne skjønne hvordan det faktisk var og v£ sitte der isolert, og det er annerledes enn å bare høre tall og %eee høre liksom forskning på det for eksempel.


ja mhm\ja at ja at han sitter og stryker han og %eee roer han, at de blir litt sånn %eee egentlig ganske vennskapelige også selv om han skjønner at han må han han begynner å lyve da.


%eee nei jeg jeg lurte litt %eee altså el£ %eee på ett fikk et innfall at det nesten var gud, men %eee jeg vet ikke om det stemmer altså, det var bare for ja.


ja han er kanskje hoved£ d£ liksom ja han er nok det ja %mmm.


%overlapping hovedskurken ja ja også er det %eee ja det er samfunnet vel på en måte som ikke men men så interessant at du tenkte det var gud ja skjebne ja.


ja og det går over all£ det er i alle institusjoner %overlapping ja.


ja jeg har t£ da jeg satt d£ du har jo gått tungt inn i fengselsforskningen.


og ble invitert til å utforme retningslinjer %heh for kriminalomsorgen og det og det ja det er oppsiktsvekkende og nesten litt komisk fordi jeg %mmm jeg er jo glad for at ingen forfattere i dag blir invitert til det.


ja det kommer også mindre ut av det, det er litt sånn grunn£ grunne innsikter også din doktorgrad du var jo kommer ganske dypt inn i noen erfaringer så det ja.


man trenger ikke å lese Bjørneboe for å liksom ha med seg en %heh være obs på det, men men han er er jo veldig god på det.


ja ja ja nei men altså jeg har jo litt dystert verdenssyn, men ikke så dystert nei ja så det vil jeg si.


jeg vet ikke om du ka£ at det ble liksom var for idealistisk å skrive at du ville liksom være mer konkret og jobbe %eee jobbe liksom med å være advokat og dermed kunne forandre liksom samfunnet sakte fra innsiden eller hva man skal kalle det eller.


at det ble ja det ble å liksom sette meg %eee komme inn på et spor hvor jeg %ttt ikke kunne delta i samfunnet også hadde jeg liksom så mange andre interesser.


nei og det det er jo ikke lett å være den tiltalte.


noen ganger tenker jeg at dette var her fikk vi gjennomf£ her f£ fikk begge fortalt historien og dette ble gjennomført på en bra måte men det det er jo så mange ganger ikke sånn ja.


nei nei det %heh å ja det er det %heh %emm.


for ellers så har man da en motstand eller me£ %eee motsetninger eller hva det nå enn er da.


man har litt sånn ide om %unint ikke sant hvis man lyv£ ja hvis det er mot£ %eee det er et slags logisk poeng kan man si da ikke sant, hvis %eee hvis du sier A og ikke A eller ja %unint sånt så det %eee så kan det ikke stemme på en måte eller da kan du utlede hva som helst.


er det noen ting vi skal %eee jeg tror jeg jeg sa litt om at jeg tenkte Bjørneboe %eee var viktig, %unint har vil du si noe mer på slutten om hvordan hva hvilken betydning du tror Bjørneboe har hatt i akkurat på dette temaet eller feltet, %ttt har du noe mer du vil si om det føler at jeg har sagt?


jeg pekte jo litt på det at jeg savner noe %heh noen sider av %eee %eee £a ja skulle ønske at han satt på en lenger dom, tror jeg.


nei men det syns jeg faktisk det syns jeg noe noen og enhver egentlig k£ kunne hvis man har mulighet bare.


ja altså det som %eee så var det sånn at da da jobba vi jo med masse f£ norske sånn David Pedersen, den der Wild at heart og gjorde litt sånn Idol.


da var det sånn at %emm %ttt jeg hadde hatt en dialog med en som heter Fredrik Forssman som jobba da som det som de kalte for rockekonsulent og som driver det som nå heter KOFOR her oppe.


det det det er veldig fin måte å gjøre det på da.


sånn at jeg sånn at det var det var ikke liksom en sånn, det var ikke en sånn skift.


og da blir det jo klart at dialogen blir vanskeligere ikke sant.


og det og det er liksom den store utfordringa når man jobber i innafor det her formatet at du har sånne tidsforsinkelser og litt forskjellige tidsforsinkelser overalt og sånn, og da må man jobbe og det liksom og der var det på en måte vi litt sånn essensen i det arbeidet ble etter hvert å finne det kunstneriske uttrykket som passa i et sånt format.


det er jo det det det føles ut som en sånn %eee sånn tidsreise nærmest, men %eee det er liksom det det er da %emm %eee du, hvis jeg forstår deg rett da, så er det rett og slett man har et kamera som filmer inne i musikk£, nei inni pianokassa og klarer å beregne at %eee den når den hammeren treffer strengen.


og på sa£ og d£ og det liksom det som er tanken da er da å å hvis man ut fra et stort %eee la oss si %eee enten Bugge sitt materiale eller en annen musiker, hvis man analyserer store mengder med innspillinger og så %eee.


ja men og og og og det som er at ikke sant at %eee det det og det jobbes jo veldig mye med maskinlæringsalgoritmer innafor det her feltet og særlig da innafor komposisjon, altså prøve å få en maskin %eee en algoritme til å komponere en pop£ poplåt og alt mulig sånn, og det er veldig vanskelig fordi at det er det er jo det å komponere er jo to forskjellige %emm ting.


det er den kreative outputen, og så er det %eee det analytiske, altså du lager noe og så hører du er det bra ikke sant.


ja nei men %eee men %eee så så men jeg jeg prøver å gjøre det altså sånn det er jo en det er en viktig del av av %emm jobben å på en måte å prøve å være s£ %eee våken musikalsk da.


%eee de har litt den samme i at det er en sånn at man er en kreativ person og og og og lager musikk, og man nerder helt sykt liksom med å sitte og lage algoritmer og ikke sant.


for at %eee du spør kanskje %eee hvorfor det, hvorfor spør jeg om en en sånn type ting?


og og %eee jeg må bare si %eee med det samme du er fra Tysfjord %eee og og nærmere nærmere bestemt kjøps£ Kjøpsvik.


%eee når tabletten kommer ned i magesekken, hvis det er en heilt vanlig tablett, så løyser den seg opp der også går den ned i tarmen, og det er der opptaket skjer.


%eee den tar opp det den trenger, og så det den anser som farlig ofte legemidler %eee vil den kanskje helst %eee ikke ha i seg.


å den skal vi %eee den skal rett %eee rett før vi skal %eee tøtsje innom det, men først så så %eee skal jeg innrømme at jeg har jo juksa litt.


for at da er altså det det her filteret du snakker om det er syntetisk fremstilt.


%eee og en anna %eee ganske hyggelig bieffekt ved det det er at dokker\dere reduserer bruken av forskningsdyr, og det her har dokker\dere fått en pris for.


%eee så det er en altså det er en verdensomspennende organisasjon, %eee mens Norecopa er da den som altså i Norge den norske delen av den her organisasjonen.


for det der er jo et litt sånn sidetema da, men %eee %eee for meg som ganske vanlig fyr, så er det jo egentlig liksom rotter.


fortell litt om %eee veien %eee du har %eee bak deg!


har ser ut som dem har sånn hobbybenk hvor dem sitter og koker og.


ja nå fikk jeg lyst til å bli farmasøyt.


det var det som var planen, men så %eee dukka det opp en mulighet for å ta en doktorgrad, så tenkte jeg ja nei jeg hadde jo kost meg på masteren så det det hoppa vi på.


%emm men det som er hovedlinja mi akkurat nå det er å fortsette å utvikle den herre P_V_P_A-modellen\PVPA-modellen, gjøre den ennå bedre og %uhh %eee gjøre den %emm brukende på ennå flere områder.


vi ser jo det at det altså vi vi utlika£ utvikler masse nye medisiner, men det er også veldig populært å ta gamle medisiner og pakke dem inn på en ny måte, %eee så da er det veldig viktig å ha modeller som kan si ok er den nye innpakninga bedre enn den gamle?


jeg har forska på hva er det som egentlig er lov til å gjøre inne i psykiatriske institusjoner.


og så er det jeg den første forskeren som har gått inn og sett på, etter at døra er lukket igjen, hva er det egentlig som er lov og hva det er som ikke er lov, og jeg har tatt et dypdykk inn i det.


ja det jeg fant ut at jeg skulle gjøre, det var det at jeg ville gjerne vite hva det er som skjer overalt, og jeg kunne ikke lage til et spørreskjema, og jeg kunne ikke dra inn og besøke alle institusjonene.


så skreiv jeg et brev til institusjonene, så sier jeg kan dere sende meg rutinene dokkers\deres og fortelle meg hva er det dokker\dere meiner at skal skje i disse situasjonene?


og det er de sakene som jeg så har brukt inn i forhold til det norske systemet og sett korsen\hvordan ville det norske systemet vært i forhold til det her.


her må man foreta en akutt vurdering, og det kan være noen særlige nødstilfeller hvor man faktisk må nekte.


men så problemet er at man lager til ei rutine som gjelder alle sammen, og det er jo fordi at man da skal slippe å si til pasienten at nei, vet du hva, vi tør faktisk ikke å sleppe deg ut.


det betyr at pasienten, hvis den ikke ønsker å få at noen skal se på den når den er på do og i dusjen, så blir den fratatt all klagerett for det.


dette her både med observasjon og og innestengtheta, det handl£ det får er jo så smertefullt å tenke på at råderetten over ens eget liv ikke er til stede, at man liksom på en måte ikke har får lov til å gjøre sine egne valg, at og man får heller ikke lov til å diskutere de valgene andre gjør.


nei, det det er hvert fall ikke vanlig med masken.


belt£ altså med belter ikke med tau, men med belter.


det er jo derfor det derfor det heter belteseng.


altså hvis en pasient er går til angrep på personalet eller går til angrep på andre pasienter og er på en måte så fysisk utagerende så kan det oppstå situasjoner der man er nødt til å ta kontroll på pasienten, og at det ikke er noen andre utveier at man må legge pasienten i belteseng for å ta kontroll på pasienten.


når man da har en median i Norge på tolv komma tre timer så be£ varigheten strekker seg mye lengre enn det som er me£ de menneskerettslige standardene.


da skal pasienten løsnes fra beltesenga.


og i de systemene som finnes for belteseng i Norge så er det ingen altså det finnes ingen standardiserte protokoller eller systemer som stiller et krav til at man hver time må dokumentere det.


%emm men men i forhold til til akkurat det du drar opp her så er det sånn at men tilfellene er veldig vanskelig.


%heh men men kan vi si l£ snakke litt om empiri, for det var så spennende at du trakk opp denne kompisen din som hadde ei erfaring.


%eee har du ha£ f£ hatt tilgang til materiale hvor pasienter har beskrevet virkeligheten, bortsett fra denne kameraten din?


og det det er jo %eee neste kan vi si bolk da.


og plutselig så kom det i hadde vi en situasjon hvor vi hadde én som jo£ var lege på den psykiatriske avdelinga, og så var det plutselig masse folk som var pasienter der som da møttes hjemme hos oss.


og så tok jeg sommerjobb på et psykiatrisk sjukehus, og så skrev jeg dagbok derifra hver dag og vurderte den tvangen og tenkte at dette var fornuftig og god tvang og tenkte at all den tvangen som jeg hadde vært med og praktisert og legge pasienter i belteseng, det var rimelig og forsvar£ %eee forsvarlig og tenkte at det sånn måtte det gjøres.


bare du jeg jeg går jeg går inn på personalrommet og venter til du har gjort deg ferdig.


og så konkluderte jeg med at nei, jeg klarer ikke å tilsi at det er noe som skal tilsi at reglene her er ulike reint prinsipielt fordi at begge er en sikkerhetssituasjon, begge er en faresituasjon.


hvor det er en praksis, ikke en rettslig kontroll.


så drar den og lar dem løva være hjemme, drar ut midt på natta og synger og ellers så tar vi så lite som vi kan og prøver å være grei og snill.


og det er jo det som er funnet mitt i forhold til psykiatrien ikke sant, at de dem som jobber på institusjonene, det er dem som lager til rutinene til dem som praktiserer rutinene, og fordi at det ikke finnes noen ka£ praksis klagerett så er det også dem som er dommere etter dem.


vi har vært inne på %eee også at det er fort gjort å å at %emm dem som %eee står i det og jobber med det føler seg litt sånn uthengt på det her.


utrolig spennende greier så jeg kan ikke vente med å komme i gang.


%heh ja og så kan vi jo legge til at %eee %eee for de som er interesserte i sånne juicy detaljer at Inger er en av de seks som leder Toppforsk-prosjektet for Universitetet i Tromsø, og Toppforsk er allerede et stempel på at dette er viktig forskning.


bi£ botanikk og biosystematikk og og taksonomi.


og nettopp som du sa samlet inn plant£ planter, presset i herbarium, lagt i Tromsø-herbariet for eksempel i Oslo tilsvarende Trondheim og Bergen.


ja du kan tenke deg rundt en innsjø i dag så løvet %eee felles om høsten og noe ut av det blåser ned i innsjøen.


alt som vokser rundt der over årtusener vil liksom lagres litt av det vil lagres på bunn av innsjøen.


og det er dette dere gjør i ECOGEN som er er navnet på Toppforsk-prosjektet, det er en av de tingene dere gjør.


ja det er det vi prøver på i ECOGEN det er å rekonstruere vegetasjonen %eee over hele denne her perioden.


vi har %eee vi har to plasser hvor vi har %eee s£ kjerner som går over femogtyve\tjuefem tusen år så det er Andøya i i Nordland som var det eneste området som ikke var nediset i Norge under siste istid.


fordi vi har %eee C-fjorten-dateringer som går så langt tilbake i tid, og vi har en kond£ e£ kontinuerlig %eee kjerne og planter gjennom hele den perioden.


på Svalbard for eksempel de frodigste grønne liene du finner på Svalbard, det er jo under fuglefjellene.


så hvis det kommer hvis det blir varmere og og %eee en høyere art vokser ved siden av den så tar den alt sollyset, den tar næringen, de blir utkonkurrert.


så jeg har vært veldig interessert i k£ hva skjer med med arter når de er fanget på kanten av stupet?


også %heh og så unngå å få alle de frøene transportert opp til så sårbare områder.


og da må vi vite kass\hva_slags type endring er %eee endrer vegetasjonen til kanskje noe som vi ikke ønsker.


kva\hvilke av endringene det a£ menneskelig aktivitet, for eksempel at vi har hugget ned skog, at vi har plantet skog, eller at vi har reinbeite, at vi har sauebeite?


så da er det liksom tilbake til den der borekjerna eller alle de borekjernene dine.


%eee men nå har vi begynner vi å få mer peiling på hvor hvor det kommer fra i begynnelsen, vi var så nervøse når vi gikk inn der altså %heh forferdelig.


%eee jeg drev med med oppdrett av forskjellige akvariefisker som måtte være spredd.


så altså %heh og hadde egentlig tenkt å bli veterinær.


Inger %eee jeg gleder meg til å høre mer av hva dokker\dere finner.


%ttt korsen\hvordan forsker man på sånt?


det er liksom de£ det å ta tak i den der indre drivkrafta det %eee den er vanskelig å måla.


så for å få til det så må me finne ut kva folk føler.


me filma dei på toppen %eee og %eee så utstyrte me dei med eit hjelmkamera så dei filma hoppet sitt sjølv.


men eg har jo òg pulsdata på alle desse basehopparane sant.


%eee eg kom inn til eg kom inn til Kjerag og skulle forske på desse her basehopparane.


og %eee tenkte at eg skulle stå på toppen også skulle eg alliera meg med ein %eee med han som køyrde %eee båten.


og det altså %eee fyrste gongen då er det då då er det jo %eee i instruerte former då.


%eee og då er det jo opp til deg viss ikkje du trekker i det handtaket så %eee så dør du så det er liksom s£ så enkelt.


det var då eg skjønte at no måtte eg slutta fordi at %eee då gjekk det frå å vera veldig vondt til å vera så fantastisk at det kunne bli avhengigheitsskapande nesten.


%eee fordi at viss du då ikkje får det til, så er det tre hundre mann som liksom som sit og ser på deg.


viss du du speler heilt perfekt men du er den einaste i heile verda som får høyra dette her.


%eee og den det vil vera heilt %eee det same som som i ekstremsport.


%eee men så har dei d£ framover i historia då ein si si attenhundretalet og framover.


%eee og %eee før du stiller på fjellet som basehoppar så er det så har du lang trening, masse fartstid.


og der trong eg berre møte opp ein gong i året og ta eksamen.


det var den gongen det er ikkje sånn nå lenger men altså.


viss du ser brøytebilen %eee komme rasande imot deg når du er %eee når du er midt på gata så kan det hende at du liksom du kjenner eit stikk i magen.


då hadde me ikkje hatt %eee den driven for også læra som er styrt av interesser og engasjement så hadde me fremdeles\framleis krabba rundt på golvet sant i bleier utan språk.


her kan eg jo fortelje om eg kan liksom fortelje om det der hoppet det siste hoppet som gjorde at eg avslutta som basehoppar.


%eee men men ein ein indre ro på eit eller anna vis.


så då visste eg at %eee det her det her er heilt slutt.


men %eee %eee då var det slutt, då %eee.


%eee sånn at %eee dei kan òg ta trygge val for for alle oss som %eee som bur her oppe.


og då er du veldig sikkerheitsfokusert kva kan eg liksom koss\korleis kan eg minimere risikoen sånn eg at eg kan gjere dette her igjen?


eg trur alltid at me kan utvikle oss og at me kan %eee bli betre.


fordi at det %emm veldig mykje læring det kommer\kjem av prøving og feiling.


og viss folk sluttar å prøva då kommer\kjem me då kommer\kjem me ikkje vidare.


la ungene få lov til å utsette seg for de farene som.


Nasjonalbiblioteket har fleirsporsopptak av mange kjente, norske albuminnespelingar.


dette her er jo %eee låt\lét gull godt, men dette er jo då før miks og før effektar og.


så men for folk %eee som s£ står utenfor, ja jeg hører ikke teksten ordentlig og sånn, så det som er vanlig er å dra på litt så folk skal høre, mens jeg var sånn nei få det ned og teksten står på coveret allikevel og %heh som mhm\ja.


så nå sånn i våre dager da, når alt er blitt mer digitalt, så kan man for eksempel ta en sånn be£ be£ be£ be£ så kan du ta enkelttoner og liksom å manipulere det digitalt da sånn at det liksom blir reint hele veien, så du får den derre %foreign %unint drar %heh tonen opp og ned.


nei da, det er også sånn ting som er blitt %eee kanskje vanligere i ettertid, at man liksom legger på to gitarer da, så man liksom har dem i stereo for eksempel også komme soloen den kommer i midten.


så det er jo en av grunnene til at den gitaren er veldig sånn kling kling kling kling kling kling kling, så når vi spilte live så var det mere %unint så ja.


det er jo kanskje det ein ikkje veit i dag at teknikarane den gong ikkje eigentleg hadde nokon begreper\omgrep om korsen\korleis rock skulle høyrast ut.


jeg følte ikke at %eee jeg føler at det kunstneriske uttrykket nødvendigvis ikke ble hva jeg var ute etter da, men det mer dro seg en annen vei da på en måte, så det høres ofte ut som hva skal jeg si litt sånn dyre demoteiper da istedenfor %eee et fullendt produkt da i mine ører.


du er jo sånn som kom me snakka jo litt om Kjøtt du er jo eller du var jo eigentleg trommis, så me kan ta også høyra bitte litt på %eee på trommene her sjølv om det ikkje er din det er det ikkje du som speler trommer her.


ja Johnny Yen ja, så den har liksom owip£ alle de tingene, så det så det er det ikke jeg som har komponert da, bare for å si det, så det er hans arrangement.


nei du kan tenke deg alle mulige folk jeg kjenner, det er alltid de som blir med på plater og sånn, det er venner og bekjente ikke sant, det er folk man har liksom møtt på ja hva skal jeg si på klubber og liksom folk man begynner å prate med og så så det er liksom litt %unint og hva skal jeg si de de man har med inn er ofte litt sånn tilfeldig.


så ofte så er det litt sånn tilfeldigheter hvem som er med som ekstramusikere, så men jeg kjente ikke noe særlig med syntspillere uansett da, så hvis jeg først skulle ha det med så var det egentlig litt naturlig at det ble han.


og samme hvis man må ta mange takes så begynner jeg liksom å kjede meg og nei da går vi heller videre så får vi heller komme tilbake igjen til det siden, så og den gangen det var som var vanlig at du hadde én uke på å spille inn også én uke på å mikse og det er ikke liksom for mye, men det er ikke for lite heller, det holdt liksom akkurat.


så jeg føler at jeg er god på frasering da siden jeg da på en måte har rytme og de tingene der, men det er liksom det at jeg ikke vil synge surt %heh, og det %eee det kan jo skje.


men så vendte jeg meg til det også begynte jeg å syns det var ålreit og liksom må jeg si når jeg sto på øvinga også liksom tenkte jeg at det er bra så tok jeg ut dem, også når jeg hørte hvor vanvittig høyt vi har spilt i alle år så at jeg ikke har fått tinnitus, det er et under.


eg tenker meir på at i dag så så er det jo veldig og og eit veldig sånn kjendisfokus, så me har kanskje fleire kjendisar enn.


det var %emm %eee det tenker jeg og jeg tenker på at vi var i en sammensveisa gjeng %eee med ambisjoner, tenker jeg nå hører det, også tenker jeg sånn rent musikalsk så tenker jeg at idéen er da fulgt opp %eee veldig stramt.


ja skarptromma er tørr, vokalen er heilt tørr %eee men kan du liksom seie, hugs£ kva du hugsar du frå liksom sjølve innspelinga så dokker?


du  du hadde veldig begrenset type sporing da.


masse spor, men dette her dette skjedde jo analogt.


%eee skal me ta me tar også høyrer litt på %eee me høyrer på kassegitaren først me %overlapping.


den kunne jo vært sånn nesten på sånn derre %eee Allsang på Grensen ikke sant.


ja ja ja ja ja ikke sant så så der med den nitti akustiske og så et par vrenggitarer da, men du skjønner, så og der vil jeg tro overveiende sannsynligvis da er fra det taket den vrengen som som ligger der også d£ dubber vi over.


%eee Nessjø ville jo ha med seg dubbede eller sytti eller nitti, det er jeg usikker på, og det er klart at %eee men det er figuren er ikke så %eee lang.


tenker du det er liksom dette k£ er jo sikkert ein del lyttarar som oppfattar veldig sånn ubevisst\umedvite eigentleg, det der rytmiske.


ja jeg håper jo d£ det er ikke før den samtalen her dem skal tenke over det bevisst, så kanskje vi ødelegger.


du kan tru at det andre verset er i samme tonearten, men det var faktisk en halvtone under det første du du hørte og det lager en sånn stringent jævla kul greie %heh.


jeg var treogtjue\tjuetre år når jeg spilte inn den soloen %eee og det er noe baklengslyder.


jeg er jævlig inspirert av %eee Spike Jones, altså all hele den greia det herre %foreign på en måte også og innta Queen-ting liksom den derre fullstendig kulturelle brekket da i måten å tenke gitarsoler og tenke gitarspill på i det hele tatt.


jammen du tenker at du tenker at gitarsoloen er på ein måte %eee det som.


det er det %eee det er kjedelig og og hva hva heter det det heter grønsj det er tungrock uten gitarsoloer nei ja ja.


vi jammen det er det er lov også plassere det der ikke sant, fordi at det er dette er guttas verden ikke sant.


%eee ja jeg jeg var jo veldig fan og er det fremdeles av alt som heter George lukter George Harrison og og Brian May, alt dette han har gjort utafor Queen og liksom disse tinga her og Brian Eno, altså Bowie og disse greiene der da  %mmm.


nei jeg har det, jeg har masse, feite sponsorer men %eee enden på visa jeg spiller jo akkurat det samme allikevel så det er ikke noe.


samme alt og ikke forandret en ting fra jeg var atten år, samme gitaren, samme boksen, samme wah-wah-pedal, samme tape-ekkopomaskinen, samme forsterkeren, samme %foreign.


skjønner du og det skjønte jeg i hvert fall når jeg hørte Ten Thousand Lovers.


det er ikke noe sånn under hundre hertz så er uinteressant i rock og pop %emm %eee i bunn og grunn, kanskje vi kan gå ned til nitti på en god mandag %eee for for å følge opp samtida, men dette å følge opp samtida er jævlig farlig òg fordi at det er %eeh du er alltid gammeldags før skiva di skal ut.


i dag kan du skru på noen knapper og %eee ja.


nei nei jeg har ikke trua på jeg har ikke trua på utdanning i musikk i det hele tatt.


og og du behøver ikke være flink, for jeg digger jo utrolig mye undergroundsmusikk òg fra %eee Lou Reed på den ene sida %eee til helt dirty shit altså, %eee så så musikk er jo så mye mer enn det.


ja så du bare sang gjennom et rør også tok det opp og du kjenner den feelingen da f£ det er den sounden.


nittenåttisju tenker jeg at %eee at jeg da har fått lov å leve en drøm, med %eee helsa da egentlig har ikke jeg har bare levd på en sky, og %eee aldri steppe ned %heh også så det har egentlig vært ei jævlig hyggelig reise.


ja det er eit eller anna der som alltid kommer\kjem til å vere eit mysterium %unint.


introduksjon takk for at dere har %eee kommet %eee kan kanskje bare begynne rett på %eee Beretninger om Sundhedstilstanden og Medicinalforholdene i Norge hvorfor %eee var er det for noe?


ja for nå er du inne på noe som jeg husker det ringer så vidt en bjelle fra første semestre på bachelor i historie nemlig skillet mellom å bruke en kilde som levning og å bruke en kilde som beretning.


alle kilder er levninger altså da er dem jo på en måte overlevering fra attennitti da for å bruke den her kilden %eee altså den forteller noe om kor£ korleis\hvordan dem så på situasjonen da.


det er forskjellen på levning og beretning.


%eee og og dermed så forteller det om dem sjøl og om hvem dem er legestanden.


ja det vi ser er %eee altså vi ser amtet i seg sjøl som er inndelt da i %eee flere legedistrikter Akers Ullensaker Høland og Follo %eee og så ser vi da det kommunene here£ %eee som ligger inn under det tilsvarer det lege£ legedistriktet.


han vart ansatt i Bergen og het %emm jeg er så dårlig med å huske på navn men han hette Willu£.


dem var nødt til å gjøre noe med helsesituasjonen for at re£ f£ for å l£ bedre økonomien òg i landet.


%eee od£ på på attenhundretallet så var det særlig difteri som var den store %eee store store problemet %qqq.


herav døde hundre og ti så det er jo ikke så veldig god %eee.


spesielt skarlagensfeber de er opptatt av her da at sunnhetstilstanden har vært mindre tilfredsstillende i det skarlagensfeber har vært ikke lite utbredt.


jeg kan lese det hen\her jeg har det hen\her ja.


det er av liten råd til avveksling %eee med annen kraftigere næring.


og hvis en skal tru da det avisoppslagene og sånn så er dem jo ikke enige om det altså det er jo noe som som på en måte er diskusjoner om %emm så det er nok mere sånn det er noe med at medisinalberetningene og legene sin meldinger hit dem er uttrykk for omsorg.


det er da %eee en bok om Skedsmos historie som vi snakka om og nå sitter vi jo faktisk i rommet som har den lokalhistoriske samlinga med lokalhistoriske verker fra hele Norge, så den boka til Hilde Gunn om Skedsmo står der nede under A for Akershus som det var et fylke som het en gang %eee.


%eee og det som jeg syns er aller mest spennende ø£ jeg har drevet å lest den her og jeg tenkte ja det blir jo nå må jeg må lese litt om Skedsmos %heh historie det blir sikkert d£ jeg hadde ikke så store forhåpninger men det viste seg å være en pageturner altså så hvis dere mot formodning ikke har lest Skedsmos historie %eee ennå så anbefaler jeg den veldig.


i litteraturen så er jo henne\dette %eee.


dem er jo basert på et kildemateriale og jeg har jo fotnoter og og litteraturreferanser og kildehenvisninger som sier at hen\den den typen er basert på sånn og sånn og sånn, blant anna da medisinalberetningene.


det å skape b£ breie fyldige fortellinger om vanlige folk det er ikke så lett fordi at det skriftlige materialet som er nedfelt, det er m£ mangelfullt.


%eee han blir sagbruksarbeider, gifter seg etterhvert med Karen som òg er en fiktiv skikkelse selvfølgelig, %eee dem får unger og og Karen blir da %emm etter hvert ramma av sykdom.


så det å skrive faglitterært %eee og skrive f£ vitenskapelig det på en måte har noe som er beslekta med skjønnlitterær skriving fordi at vi bruker et språk som er felles for oss.


dem er samme på i middelalderen som dem er i til moderne mennesker i dag.


altså opp£ altså sånn du kan gå ut ifra noen likheter må du kunne si at det er, eller så blir det på en måte litt sånn absurd å si at du altså noe menneskelig %eee fellestrekk er det over tid.


%eee som Eline nevnte så blir det %eee to arrangementer til %eee av den her typen med henholdsvis Marte Michelet den tjuefemte november og Tore Skeie den tredje desember.


for også bokens form er ladet med mening.


og det er jo akkurat de to bøkene det skal handle om her på scenen i kveld så med det så ønsker jeg Aslak Sira Myhre og Erling Sandmo opp på scenen.


%eee det som derimot skjer det er at Sten Sture i %eee Sverige og Knut Alvsson i Noreg støtta frå Sverige leier bondeopprør eller lågadelsopprør mot den danske kongen med jamne mellomrom.


det er den katolske kyrkja eller då på dette tidspunktet ikkje den katolske kyrkja, den einaste kyrkja %eee kyrkja og kyrkjemakta.


nå ser me altså på på fyrste sida og oppslaget her %eee og der inne så kan man\ein sjå der dei er slått opp, men du har jo bladd i desse bøkene og det er det veldig få menneske forunnt å å få lov til og har ein følelse av heilheten\heilskapen.


men då %eee ein ser jo mange sider med med skrift der er ikkje der er i breviariet er det veldig mye\mykje bilde men det er der ikkje i Missale der er der er jo våpenskjoldet som dere\dokker ser her det store våpenskjoldet til Erik Valkendorf det er jo fantastisk flott.


ein slektning hadde dei ein annan Valkendorf.


og Erik Valkendorf som me snakkar om her er då ein dansk adelsmann som òg er den nest siste erkebiskopen i Nidaros og det er han som bestiller bøkene og det er derfor dette òg står på tittelbladet.


det er jo ikkje noko særleg det vil ho ikkje.


dei er jo på latin og du Espen er så vidt eg veit den einaste reine eksperten me har på norrøn latin.


nummer éin du må kunne lesa gotiske bokstavar.


altså %eee der vel det som vi ofte forbinder med ting i middel altså språklige trekk i middelalderlatinen kommer gjerne med skolastikken på slutten av ellevehundretall og tidlig tolvhundretall.


den første er Historia Norvegia og den og %eee som er Norges historie og så er det Theodoricus monachus' historie om det eldste norske kongene fra cirka elleveåtti.


altså så det %eee d£ d£ det er et veldig fast terminologisk system på latin.


nettopp og då er spørsmålet mitt til Bente og deg men Bente fyrst altså kvifor er det då fordi at midt oppi all denne latinen så er det to sider på norsk og det er fastedagane.


men det men det språket i den norsken der.


jo man\ein kan jo seie det òg ikkje sant det %heh.


kva veit me om opplaget på desse bøkene?


så ein plass me befinner_oss\er altså ein plass mellom minimum tolv hundre antageligvis\antakeleg femten hundre og to og eit halvt tusen.


og han har ein øks og han har ein globe i handa og han sit med krone.


%heh han ville aldri blitt det heller men ein annan ein annan variant og den er jo òg fantastisk den er frå Legenda Aurea den tyske trykte eller hanseatiske versjonen.


%eee og her er det då %eee den katolske kyrkja som masseproduserer ein liturgi.


og %eee men det æ£ det gir jo ikke hele tekster det det det er jo det gir jo begynnelsesordene så man visste hvilke tekster som gikk inn rett og slett så du du da får man både %eee messens og tidebønnenes liturgi.


den er her det i i missalen er det justeringar men det er trykkarkunsten og det å spreie han %eee og den effektiviseringa som ligg i det at dei blir like.


sjølv om liturgien er nokolunde lik så er det manuskript, handskrifter variasjonar, aldersforskjellar og så vidare.


så så det finst bøker i store mengder men dette er openbert ein standardisering og ein tiandedel av viss Espen har rett då mellom ein tiandedel og ein åttandedel av den samla bokmengda som fanst før dette tidspunktet i eitt trykk og det er berre ei av dei.


dei dei brukte den det er jo f£ det er jo på ein måte ikkje alltid eit sånt reint brott med reformasjonen.


dei ble jo omskolert til ein viss grad òg etter kvart, men dei brukte jo dei bøkene dei alltid hadde brukt.


altså du kan si før prekenen og det det det altså det sekstennullfire så ble det innført en ordning at man kunne ha.


%eee Helge Fæhn skriver at man det var i hvert fall til sekstenåttitallet og helst til sekstenniognitti\sekstennittini.


om s£ Setesdal så seier dei at dei blei ikkje kristne før dei fekk telefon.


%eee så inneheld Missale eit større ein s£ eit større utval av sekvensar altså sånn derre %eee utskiftbare delar av messen enn man\ein kjenner frå nokon annan stad ikkje sant.


kan du fortelje litt om det altså kva skjer når når man\ein bestiller ei bok?


%overlapping han som er regnt som ein skurk?


det var jo det den lettaste måten å kanskje la på Seinen ut til kysten med prammar lasteprammar og så gjekk dei med enten koggar som var litt saktegåande eller med raskare båtar kanskje med koggar for det var jo ganske mye\mykje dei skulle frakte.


men %eee d£ det er veldig mang£ det er jo en diskusjon om hvorvidt Missale ble bundet i København eller i Nidaros.


%unint det du seier nå er at rett og slett me er på eit tidspunkt i historia kor du bestiller og lover å kjøpa bok.


så kan det rett og slett vere at det %eee då var det betre å få det opp og binda det inn hos deg og betala med korn og kyr og smør og og bytta enn å prøva å oppdriva cash.


men kan du bla oss vidare Erling har me meir bilde eller er det %eee?


då skal det eigentleg s£ nei på bokstaven der står der ein E heilt øvst og det skal eigentleg det manglar ein T.


men den er jo T-en er jo på sida %overlapping.


og kvifor har dei satt av så stor plass?


og det var det at Paul Rev hadde ikkje han kunne ikkje trykke notasjon eller noter så desse her måtte jo fyllast ut for hand.


kven er kven er denne teikninga meint for?


me må jo anta at dei tolv hundre eller femten hundre prestane som skulle halde messer forstod latin sånn nokolunde sjølv om det ikkje er nokon garanti for det heller viss eg %eee viss der er ein kontinuitet frå tolv-trettenhundretalet.


det er mange ting å seie til det men nok er nok.


her skulle det ideelt sett vært stappfullt av hoder, men i det minste har jeg tre kloke hoder bak meg her.


de har allerede de vært gjennom Shakespeares komedier, tragedier og lyrikk, og nå har de også fått med seg forfatter Aage Borchgrevink til å se på Shakespeares historiske spill.


i det er ti skodespel i tillegg til %eee Edvard den tredje som er eit meir nyleg kanonisert skodespel der Shakespeare skreiv iallfall delar.


men sjølve kategorien historiespel den er jo fyrst og fremst noko som redaktøren av folieutgåva gav oss.


nei og det blir jo verre å verre %eee utover i %eee regimet hennes også og og og det siste %eee stykket Shakespeare skriver %eee i denne rekken det er altså Henrik den femte er fra femtennittini.


dei som døyr dei døyr og ikkje sant han han han %foreign stemmer men men dei er jo hans førestillingar om korleis ting kunne ha skjedd og %eee vel så mykje som historiespel som sådan\såleis så er det jo då politiske spel.


%eee det er ein viss eit element av konstruksjon over det, %eee for dei vart nok ikkje skrive heilt som sekvensar som sådan\såleis av Shakespeare.


først skal jeg bruke ti år på dette eller fem år på dette så skal jeg bruke fem år på dette og så er jeg ferdig.


da er vi %eee veldig tidlig faktisk i Shakespeares %eee karriere og %eee det er vel mange s£ eller flere som tenker at at %eee Henrik den sjette-skuespillene er noe av det aller første Shakespeare %eee skriver.


og %eee ikke bare er det episode fire %heh men %eee denne %eee denne %eee disse tre stykkene om Henrik den sjette begynner egentlig med det vi tenker på som andre Henrik den sjette og så kommer tredje Henrik den sjette og så blir første Henrik den sjette skrevet som en slags prequel til toeren og treeren.


og med det så gjev han oss både oppspelet til og gongen i og %eee avslutninga av Rosekrigen som var ein meir enn tretti år lang borgarkrig i England der huset York og huset Lancaster kjempa om retten til den britiske kongetittelen.


som er slik at %eee at publikum de kommer for konseptet men så blir de sittende foran tv på grunn av karakterene.


mens i %eee Game of Thrones i første sesongen så er jo da %eee protagonisten altså den den skikkelsen vi ser mest til det er jo %eee en av %eee Ned Stark heter han da en av lederne fra det noble men litt ville nord %emm litt engelsk kanskje.


hun er ganske vond men ho er veldig veldig mors£ eller sånn ho er en ho er en veldig fasinerande figur.


så han er den fødte skuespiller og da kommer det inn en sånn derre %eee metateatral bevissthet hos %eee i Shakespeare som aldri hel£ egentlig forlater.


men me skal nett innom %eee to litt mindre kjente stykke fyrst nemleg fyrst Edvard den tredje som vart skriven i femtennitti og nittitre og ganske nyleg %eee er blitt godtatt som ein meir eller mindre Shakespeare.


når sønnen %eee holder på å dø på slagmarken så sier han bare nei jeg vi skal ikke hjelpe ham.


men det vi ser i i Kong Johan som altså handler om at kong Johan %emm opplever at hans %eee legitimitet er truet fordi det fins en annen arving, lille Arthur en gutt %eee som har et sterkere krav på tronen enn han,


ein av få liksom sterke mødrer i Shakespeares historier.


ja det er en slags prequel til %eee Henrik den sjette-spillene som som %eee Shakespeare starter karrieren med.


det er en scene som er veldig lett å lese opp mot noe som faktisk tilhørte elizabethanernes nære fortid som var at at dronning Elizabeth jo hugget hodet av %eee Mary %foreign %eee som %eee fordi hun hadde konspirert mot henne.


det er veldig sånn tette %eee tette bånd mellom historie og samtid der altså Rikard den annen.


og det som er er at Rikard den andre det er òg strukturert som ein tragedie som følger tittelkarakterens vekst og fall.


ja ikke sant ja det var jo det de holdt på med på akkurat den tida.


og det gjer jo det at at han blir ein meir og meir fasinerande figur etter kvart som han mistar makt.


for det som skjer er jo at han blir erstatta av Henrik Bullingbrook og Henrik Bullingbrook går inn og det er litt uklart nesten.


han er han er sterk, %eee han har makt, men det er Henrik den nei det det er Rikard som blir poeten og som blir filosofen og så gjev oss nokon av dei dei mest fantastiske einetalane i heile Shakespeares virke eigentleg.


Essex blir %eee blir satt i fengsel og etter hvert halshugget.


men det er brennbare ting sånn mot slutten av femtenhundretallet.


og Falstaff er da en gammel %eee feit %eee og fryktelig morsom skurk som %eee er mest opptatt av å nyte livet og ta for seg av alt livet har å by på.


han iscenesetter seg selv som den fortapte sønn.


så så på ein måte kjernen i %eee i Henrik %eee den fjerde er prins Hal %eee og hans på ein måte farsfigur og og spesielt synst eg at forholdet mellom prins Hal og Falstaff er livåra i dette stykket.


fordi at når %eee når %eee når Falstaff da er kongen sånn så begynner han å snakke om at men du må komme men du må for all del ta med deg %eee Falstaff han du kan kvitte deg med alle andre men ikke med gode %eee tjukke gamle ærverdige %eee Falstaff.


og %eee me er vel så vidt eg veit så er me litt samstemte i at kong Henrik den femte er eit mykje dårlegare og kjedelegare stykke nettopp fordi at det manglar jo Falstaff.


og så har det en eller annen sånn derre grunnleggende så ser jeg på det som en form for jeg tenker alltid på fotball når jeg ser det stykket %emm.


du har for eksempel den derre etter slaget ved Agincourt, den store hendelsen i i stykket, så er det en oppsummering av at ti tusen franskmenn døde og niogtjue\tjueni engelskmenn.


det som er interessant med det er jo at det ikke er et maktkritisk stykke i det hele tatt.


jeg har ikke sett det spilt så det kan hende at det er noen kvaliteter ved det stykket som kommer ut i en teaterproduksjon som jeg ikke ser på på på siden men først og fremst så så slår det meg som en sånn %qqq hva skal vi si en et et sukk %foreign.


%eee og og Munchs tekster består i hovedsak av to bolker.


det er noe av det som jeg aldri helt klarer å forklare hvor han har dette motet fra, for dette er jo en form for mot %eee som han høsta respekt for men som også krevde at han fulgte opp %eee ja.


det såpass skjønner vi, men det er litt uklart hvem og det er snakk om at jeg er seksti år selv om vi vet at Munch var mye yngre da han skrev det.


%mmm har du lyst til å lese de neste to sidene også?


%eee skrifta du ser skrifta har denne nervøse hastige og som er så veldig typisk for Munch og det er det samme når han skriver brev.


tekstene er også uferdige så selv om ikke de er ment for publisering som de er så er det den samme samme holdninga til stoffet og til arbeidsprosessen som du kan se i tekstene.


for så skjer det jo helt mot slutten der skjer det også noe spennende at hun ber om å bli satt opp i en stol.


men det er jo da selvfølgelig en etterpåkonstruksjon som kommer da %eee suksessivt gjennom kunstnerskapet.


%eee og så har man jo idealismens %eee tanke bak at at det kun skulle være noe som løfta opp det skulle være skjønt og det skulle være godt %eee det skulle ikke være noe som provoserte og dro ned og dette her %eee forbryter seg mot absolutt alle tenkelige regler.


og det som er slående og som forundrer meg at ikke flere har %heh stussa over før er hvor lett det var for disse kunstnerne å få gjennomslag for denne kunsten dette radikale kunstsynet i Norge i den lille ravnkroken vi var i %eee hvis det er da en ri£ riktig betegnelse.


%eee mens de herre s£ tunge autoritetene akademiprofessorene som du hadde andre steder som virka konserverende på kunsten de d£ de hadde vi liksom ikke her på den samme måten.


de er bare noen få år eldre enn han og de er sjøl veldig aktive og har mange år foran seg s£ e£ e£ og har sin egen revolusjon så han han valser liksom i hælene på noen andres revolusjon.


så kan du legge til det personlige at han kommer fra en familie som har falt fra embeds£ embetsstanden bor på Grünerløkka på feil side av elva m£ i og er på en måte også sosialt noe løsrevet fra fra sin stand da.


%eee hvordan tror du liksom det med sykdom bidro til å forme han som kunstner?


det v£ var vanskelig å avvise utviklingslæra og så videre men samtidig %unint ble frarøva sin sjel.


det var en veldig komplisert forhold til faren sin så vi det er ikke noe enten eller her men det inngår altså i en i en %eee en bevisst søken.


den første han ville ikke brukt det ordet og det er interessant.


men la oss ta det i rekkefølge la oss ta lungene og nervene %eee først for nå nå roter jeg litt med kronologien fordi det er en sla£ en kronologi.


det er en %eee Susan Sontag har jo skrevet en hel bok %eee eller egentlig en halv bok om %eee tuberkulosens %eee metaforikk %eee og det passer veldig godt til Munch.


det var en en adekvat reaksjon på det moderne liv for et skapende menneske.


så han for eksempel høsten nittenåtte så er han på jakt etter se han må legge seg inn for da går det virkelig dårlig %eee men han er redd for å å at han skal bli rett og slett låst inne og bli tatt for å være en alminnelig sinnssyk.


dette er den det århundret hvor menneskene ifører seg %eee flytter til byene og blir masser ifører seg p£ industrilagde klær.


%eee hvis avisene har skrevet om det %eee og det gjorde de selvfølgelig kan dere sende meg tre eksemplarer jeg vil gjerne sende det til Tyskland til mine venner der.


og dette skuddet i fingeren dette dette %eee blir et traume som han ikke slipper og i de neste åra så skriver han om og om igjen han kommer ikke %unint Tulla blir Tulla Larsen hun blir liksom %eee en djevel.


det er en veldig konsistens %unin i utviklinga hans jeg syns det men det er noen tilstramninger.


jo det er jo å selge til publikum de bildene de ikke vil ha.


avantgarden er framtidens kunstner %eee.


det er liksom medisin og helse og sånn, det det det er liksom en stor sekk.


%eee altså det kan handle om hvor du bor hen, altså det geografiske, det regionale.


det er liksom de har en veldig stor andel som er sykepleier, lærere, leger, tannleger og så videre, og det forbauser jo veldig mange, mens på på på blant menn igjen ikke sant så er det er utdannelsesnivået lavere.


og da har vi henvendt oss til den siste undersøkelsen vi gjorde, da tok vi alle ungdomsskolene i heile Nord-Norge ikke sant og for å finne ut hvem som var samisk da, så hadde vi en del spørsmål om etnisitet, om språk hos de sjøl, hos besteforeldre og foreldre.


ja det kan ja man spør jo veldig altså når det gjelder selvmord så spør man jo har du noen gang prøvd å ta livet ditt?


%eee ellers når det gjelder psykisk helse så bruker vi ofte sånne standardiserte mål på psykisk helse som man bruker over hele verden %eee hvor man har en ganske mange spørsmål om psykisk helse.


nå er vi jo mye inne på de herre litt sånn dystre statistikkene, men %eee du er jo en utmerket %eee talsperson for også de fine tinga som %eee vi kan lese ut av undersøkelser gjort for eksempel ved de metodene som du har brukt da.


%eee sjøl om de på en måte var samiskspråklig og sånn, så hadde vi kvoter for samiske leger for eksempel, eller tannleger, fysioterapeuter, psykologer som vi fortsatt har %eee som gjør at vi har fått en veldig høy andel av av %eee ja godt utdanna for eksempel helsepersonell, men også andre.


det det er ikke bare i Tysfjord ikke sant.


og det som var forskjell da at de samiske ungdommene de drakk oftere ute i det offentlige rom, og de var de£ der er dem jo mer synlig òg ikke sant så det at de satt ikke så mye hjemme på rommet og drakk %heh eller på på hjemme aleine-fest.


så det så det kan godt være %eee en av grunnene til at man blir så at det blir en sånn myte om at samer drikker så mye.


men hun sa du kan i hvert fall ta ett år ja som en del av spesialiteten i allmennmedisin, og å gjorde jeg det og der ble jeg værende og etter ei stund så fant jeg ut at %emm da nei etter ei stund så hadde vi faktisk den herre %emm suicidbølgen som gikk i Karasjok %eee og da %eee %erm.


og om nokon enno bruker eit begrep\omgrep som den nordiske kvinna, så kan det vel hende at det gir assosiasjonar til staute vikingkvinner til noko kraftfullt og wagnersk,


%eee det som jo kjenneteiknar vikingtida er jo i stor grad det regionale at man\ein har ein lokal og ei regional tilknyting, men samtidig så er det jo %eee openbert at det finst sterk samhandling særleg då innanfor Skandinavia.


man\ein kan vel seia at forholdsvis lenge så var kvinna ein bifigur.


%eee og og det har sett sine føringar %eee og og og gjort %eee at menn og ikkje minst mektige menn har stått først i forteljingane.


så det betyr altså at det det ser ut til at i_hvert_fall\iallfall til ein viss grad var mogleg for kvinner også å ha makt.


absolutt mogleg for kvinner å ha makt og det som eg trur verkeleg illustrerer det, det er jo eit %eee gravfunn som dei fleste av oss her i Noreg kjenner veldig godt, det er Oseberggraven.


er det er det mogleg å seie noko om det eller har du nokon eksempel på det?


det som du kan seie at det er to trekk som er klare det eine er at i mange graver, ikkje alle, så er man\ein henholdsvis\høvesvis kvinne og mann.


%eee og %eee selvfølgelig\sjølvsagt noko av det er jo tidas ånd %eee men %eee breidda av %eee rollefigurar den synest eg faktisk er absolutt interessant at dei har fått med.


ser du faren for at man\ein projiserer dette her tilbake på denne ganske så fjerne fortida %emm eller ser du det først og fremst som produktivt, at at det gir anledning til å stille nye spørsmål?


og no har det vikingtidsforskinga prega av dei andres %eee blikk dei som på ein måte levde i eit %eee mannsdominert samfunn på attenhundretalet for eksempel.


eg heiter Eline Kleven og er programsjef her, og åtte meter under bakken her på Solli plass så ligg vår felles hukommelse, den norske kulturhistoria sånn som den har sett ut på trykk frå middelalderen\mellomalderen til i dag.


og i serien Arkivert som er starta i dag %eee inviterer dei med seg ein ekspert kvar gong til å spørje om alt det dei og vi lurer på om alle dei tinga vi ikkje visste at fanst og dei tinga vi kanskje har gløymt litt.


dokker er sjølvsagt blitt informert om at dokker ikkje får gå før valet er slutt.


dokker ska£ skal me få det opp på skjerm.


%emm det er Cornelis de Jodes verdenskart fra femtennittitre %eee utgitt i Antwerpen %eee som var den altså det var det største finans- og handelssenteret i Europa %eee på slutten av %eee femtenhundretallet.


og det var der altså det virke£ byen virket som en magnet på gravører, bokbindere, trykkere, kartutgivere, kartografer, alle som drev med kunnskapsproduksjon på et eller annet vis.


det det er paradis det er paradis på jord som er ein leivning frå ein førestilling om at den ligg i aust og at alt godt kommer\kjem aust frå og sol og sånn.


%emm så det er liksom det er en ting som er med %emm fra slutten av fjortenhundretallet og gjennom hele femtenhundretallet og så etter at man begynte å reise på %eee ja oppdagelsesferder rett og slett i nord.


folk frå Sibir hadde jo vore der sant, så dei som budde oppi der dei.


så dette her er eit sant det er jo det er jo eit reknestykke som som berre så vidt går opp sant.


på ein annan måte enn den er sett at man\ein plasserer seg over toppen på verda og ser ned.


%eee vi kaller det jo Antarktis i dag %eee så har du Arktis på toppen og så har du det motsatte antiarktis i bånn.


kirken har alltid forholdt seg til at den er rund.


så fordi at det det det er det er at det er gjerne en sammenblanding mellom dette her at å de brente folk fordi at de sa at jorda var rund, %eee resten trodde den var flat og striden mellom vitenskapen og kirken når det gjelder hvorvidt det er jorden eller solen som er i midten.


%eee fra antikken og frem til Kopernikus femtenførtitre med hans bok %eee så opererte man med et geosentrisk verdensbilde.


og verden er kanskje %eee gården, bygda, grenda, landsbyen, %eee skogen, fjellet, ørkenen du forholder deg til.


men du eg trur eigentleg at eg tru det eller ei avbraut deg %eee på eit tidspunkt for du sa at det var ein annan ting du synst var kjekt med dette kartet òg?


bra som då altså var ein mot ein mot motbjørn?


%emm Ortelius er liksom den store atlasutgiveren, det vil si han utga det som vi regner som det første atlas.


det Plantin hadde %eee det største trykkehuset, forlagshuset i hele ja man sier av og til Vest-Europa og av og til hele Europa og var hans hans trykkehus det er et kjempesvært bygningskompleks %eee står på Unescos verdensarvliste.


ja %emm på femt£ siste halvdel av femtenhundretallet utover hele sekstenhundretallet så ble atlas status.


og det er jo ganske strukturerande her og og viktig sant femtennittitre %eee splittelsen\splittinga mellom katolisisme og protestantisme har komme så langt i i Europa at sjølv svenskane gjennomfører reformasjonen.


arabarane er fortsatt\framleis i Midtausten, men men men du har handel og brytningar der.


%eee dei er jo ikkje ennå ein del av %eee de Jodes eller Ortelius' eller Europas verd.


%emm egentlig så er det liksom til Det kaspiske hav %emm som man kjente til sånn fra gammelt av.


brukte dei det til å segla, til å reisa?


ja men det er klart då blir då blir fargen veldig dyr viss du skal ha det gjennom ein krig.


men viss me då zoomar inn på den litle, rare tingen som er oppe mot nærmast Novaya Zemlya kor me held til.


ja Bergen er teikna inn og ikkje Oslo til glede for deg Erling så har man\ein %eee gjort.


jo det tror jeg for det virker som om %eee de hadde kontakt også på tvers av religiøse stridigheter, %eee og det virker som om de leste de samme bøkene, henviste til de samme %eee samme vitenskapsmennene %eee så det var nok mye av de samme bøkene som var i sirkulasjon.


nei %eee det som er at me har lovt å seie noko om den samlinga kart som kommer\kjem, for dette er eit kart me har nå, altså me begynte å få ned i kjellaren.


de eldste av de avskriftene er fra tolvhundretallet.


la oss %overlapping la oss la oss tenka oss det.


%eee det var naturlig for dem og ta utgangspunkt i når man tegnet kart altså med nord opp.


for dem så var øst bare en himmelretning.


fordi at grekerne de kjente da til %eee fra Kanariøyene var vestligste de kjente til %eee og til Kina i øst.


på siden foran så er det et moderne kart, et moderne verdenskart, men det var litt vanskelig å få oppslag på to sider når vi skulle stille den ut der %eee hvor det er litt sånn som vi har på innersiden av permer i dagens atlas hvor du har hele jordkloden men den er brettet ut og litt flattrykt, men du ser hele jorden.


kvifor skal du rette på på Ptolemaios akkurat på den nordlege?


altså er dette på eit tidspunkt kor dei har begynt å importera så mye\mykje bacalao til Middelhavet igjen at %eee det ville vore ein det ville vore så ille å å ta å ikkje ha med bacalaoens hjemland at %overlapping?


ja nei han er nok bare en av flere som velger den løsningen %eee og en av grunnene kan være at vi vet at han hadde kontakt med med flere flere dansker.


så så han og vi vet at han brevskrev med flere av dem og spurte om %eee geografiske opplysninger.


det er månefjella som ligg her inne så renn Nilen ned frå månefjella og ut.


og viss du Erling som historikar kan seie bitte litt om kva det kan bety for ein historikar altså kva du kan bruka det til, klarer dokker det?


%eee verdenskartet er litt i den utgivelsen er litt sånn som dette her hvor %eee det %eee nordenkartet liksom er inkorporert i verdenskartet også.


og derfra og videre fremover ut attenhundretallet litt inn på nittenhundretallet så får vi da altså det som %eee Ginsberg har klart å oppdrive gjennom femogtredve\trettifem års samling av kart over Norge.


så den finaste er jo det er jo flott då er det ikkje det den finaste altså viss då karta er %eee det historiske sjølvportrettet her så er det beste sjølvportrettet her oppe.


det er vi som har det, så dette dette er hemnen for dette bildet.


men alt det andre vil me visa fram og gjere tilgjengeleg til oss skal etablera og med det så må me slutta dagens samtale om kart så me seier tusen takk til Benedicte Briså som har komme her hos oss.


jeg heter Lars Haga Raavand og er en av dem som jobber med program her på huset.


jeg har valgt ut avisene %eee bare for å se når dukker ordet vaksine opp for første gang, %eee hvor altså %eee å£ om når blir det brukt, og %emm jeg har ikke trunkert da hadde vi fått opp %eee vaksinering %eee forskjellige varianter av vaksine.


kopper er en virussykdom som %eee som fører til %eee bitte små vabler over hele huden.


og d£ d£ men det har ikke så veldig høy dødelighet, kanskje tjue prosent eller en sånt, men %eee det gnf£ gjør også at folk som får det og overlever de får %eee arr arr i huden.


%eee og det er den eneste sykdommen som %eee W_H_O\WHO har sagt det om da, og det var på grunn av sånn massive og veldig kostbare vaksinasjons e£ p£ pro£ %eee p£ programmer som ble satt i verk over over hele verden.


at man ikke ble syk hvis man fikk en liten en liten snei av sykdommen så lærte man seg da gjennom sånn lang erfaring mange mange generasjoners erfaring at %eee at %eee man da ikke ble syk på ordentlig.


men altså de de eksperimenterte jo med med både barn og voksne, og %eee det var jo ikke uten risiko, og det gikk jo dårlig for en del %eee av av de her %eee men n£ åssen fikk de det til %eee til tross altså motstanden %eee mot %eee?


og det er simpelthen %eee et s£ en situasjon hvor man risper inn ekte det farlige koppeviruset i huden %eee i veldig små mengder og veldig grunt under huden sånn at det ikke skal gi ordentlig sykdom som også da n£ blir grunnlag for en immunitetsreaksjon.


men det det ser vi med korona så har det da %heh bare eksplodert som en som en mulighet %eee som en type vaksine, %eee og det er på en måte først nå man kanskje også gjør %eee altså faktisk %eee setter i verk da sånne type vaksiner i en i større befolkninger.


og det da da kan man jo %eee fort også kalle det et et form for eksperiment da, selv om det kan framstå som %eee litt sånn betent å gjøre det også, men det så man jo også under polio %emm polioepidemien ikke sant på førti og %eee femtitallet.


%emm det har vel blitt rapportert noen tilfeller av blodpropp knytta til %eee noen av disse M_R_N_A-vaksinene\MRNA-vaksinene også, %eee men det er litt sånn uklare forbindelser sant, og man det er ikke det er vanskelig å si.


%eee så dem dem disse musene ble jo kalt spes£ spesifikk patogenfri frie dyr %eee sånn man kunne liksom på en måte vite hvilke patogener dem ikke hadde da, ikke sant.


%eee så det var disse musene, også hadde vi faktisk.


ja man kan jo kalle det de var jo teknologi men de var jo også i i %eee stor grad natur og biologi tenkte jeg å si, for det var jo enormt mye utfordringer inne på den dyrestallen med at det for eksempel brøt ut %unint altså smittsomme sykdommer blant dyr i£ blant disse dyra.


ja og og og og hvor i£ fæle sjukdommene var, altså %eee det er jo skremmende i seg sjøl når du får sykdommer som sånn ja tuberkulose altså %eee som rammer.


og hvis det da ikke lønner seg %eee til land som ikke er så kjøpesterke på en måte og utvikle vaksinen så så gjør man det heller ikke, så her har man jo sittet på %eee innsikt om ebolaviruset %eee og kanskje muligens også kunnet da ha utviklet effektive vaksiner uten at man har gjort det.


så når når avsluttes disse %overlapping?


og da kan mat£ har jeg fått har jeg hørt argumenter om at ja ja, det er vår utnyttelse av natu£ av de ville dyra som er skyld i disse i disse pandemiene.


men %eee det har likevel vært innafor et mye en mye mindre skala enn det vi har nå da %eee med den globale situasjonen og trusselen fra naturen som oppleves på en helt annen måte.