%eee det er treogfemti\femtitre av dem treogfemti\femtitre greske Ptolemaios-avskrifter.


de hadde ikke en religiøs tilnærming %emm.


%eee en av de som gjorde det var Sebastian Münster.


%ttt men %emm %ttt %eee det finnes andre Ptolemaios-utgivelser på femtenhundretallet som ikke har med den derre ekstra puslespillbiten utenfor i nord som vi er.


så Münster er forut for sin tid og skjønner at me må ha med nordmennene?


Peder Ogsø %eee på sin dannelsesreise i Europa som senere ble og dette er det andre som kan mer enn meg %eee hvert fall adel %emm han bodde hos familien Münster da han var i Basel.


nei det fins ikke noe liknende i verden og i tillegg så har jo han da også gjort noe som %eee institusjoner ikke har muligheten til å gjøre og det er at når det dukker opp et eksemplar på markedet av et kart han har men som er i penere forfatning så har han solgt sitt eget og kjøpt det.


så han har jo striglet samlingen sin på en måte som vi ikke har mulighet til å gjøre, fordi at hvis vi har det kartet uansett hvor dårlig forfatning det er så går vi ikke og kjøper et likt et, men det har han da altså gjort, så det vil si at disse kartene er i utrolig bra stand.


eg er einig med Benedicte også men men sant også det derre sant det gir jo moglegheita til å å halde på å stille spørsmålet om kva er dette kartet eit bilde av?


%eee og da %eee det var knytta til arbeid dem gjorde på viruslaboratoriet på Folkehelseinstituttet %eee da for å bekjempe influensa %eee viruset og sesonginfluensaen da.


men men her %eee her er det en del av folkemedisinen sier du %eee Ole den her nærheten til til disse dyra og og hvordan man på måtte naturlig skjønner sammenhengen.


da var det %mmm tusenvis av barn da som ble inokulert, også i Norge så ble det gjort noen forsøk.


åssen fikk de tak i dyra, altså hvilke dyr ville de bruke, kunne de ta hvilke som helst, altså en ku er en ku men?


%eee men det som viste seg var at disse dyra %eee hadde jo en %eee strevsom reise fra fra den lange reisa fra India, %eee så det førte til at veldig mange døde, også var det veldig mange som døde når dem kom til Folkehelseinstituttet %eee fordi dem %eee,


ja det ble bestemt, %qqq og de£ og det er jo prisverdig med de %eee helsemyndighetene altså rundt rundt attenhundre da koppevaksinen kom og ble gjennomført som programmer i s£ stort sett hele Europa at de de tok de tok det ansvaret på alvor.


%eee i Sverige så ble det innført %eee bøter for de som ikke som ikke %eee ikke ville %eee vaksinere seg, i n£ Danmark-Norge så valgte man en kanskje enda mere effektiv metode.


for %eee hvis man skulle leve uten å være konfirmert, eller leve i et samliv uten å være gift, så var det det samme som å leve utenfor samfunnet, så det var jo en kjempeeffektivt s£ %emm sperre for å unngå denne eventuell motstand mot %eee koppervaksinen.


som kommer med innføring av bakteriologi %eee omkring attenåtti nitti nittenhundre hvor man tenk£ hvor man da får forståelsen av at spesifikke sykdommer forårsakes av spesifikke patogenorganismer, altså virus eller bakterier.


%eee man kjente ikke til virus, men man kjente til bakterier, og %eee på grunnlag av det så har man et sånt teoretisk fundament som gjør at man kan sette i verk sånne kampanjer s£ s£ som s£ som som det der.


%unint den innfører da en del %eee en del sånne nokså stramme tiltak som at leger skal %eee bli har plikt til å %eee til å rapportere inn sykdomstilfellet, og også at folk skal kunne tvangsinnlegges på sykehus %eee %overlapping.


og det det det er jo også argumenter som vi ser i dag.


%emm men det er helt klart det er jo at det viser fram at den selv om den m£ medisinvitenskapens logikk er rådende og har en en stor har stor makt på en måte da i i samfunnet så er det er det fortsatt andre forståelsesrammer som er er i spill i i da.


ok ja ja ja ja også ogs£ også blir det da utvikla %eee b£ man begynner å utvikle vaksiner mot dette her, også kommer de et stykke på vei sånn omkring nittennitti på nittennittitallet, gjør de ikke det?


%eee også t£ se på et senere tidspunkt, på nittitallet, så %eee så ble det jo oppdaga ebolavirus i aper fra Filippinene, og det var jo også veldig overraskende fordi man hadde jo allered£ aldri oppdaga %eee ebolaviruset på det asiatiske kontinentet, det tilhørte jo på en måte Afrika.


men er det %eee likevel sånn at globalisering har aldri vært så kraftig som den har vært i de siste hundre åra, men samtidig så må vi tilbake til spanskesyken for å finne en en pandemi som er like omfattende som %eee k£ korona.


og du tok meg %eee godt imot og inn under vingene dine og jeg føl£ følte en veldig trygghet i å jobbe med deg og jeg lærte veldig mye av å observere og se hvordan dere jobber du og Harald så det var dette var i totusenogti så jeg vet ikke om du husker noe fra det jeg men.


og da dette her var da fireognitti\nittifire så mobiltelefoner var jo liksom ja du vet kjempestore svære men da var det mobiltelefon på settet og så tok Trond Kirkvaag og ringt£ gikk rundt hjørnet med mobiltelefonen og så lata han som han var Kjell-Magne Bondevik til produsentene på settet.


det er jo en syretripp det greiene her da hvis når du ser det nå i dag så tenker jeg jo bare de gutta her har jo gått på noe %eee det har vært noe %foreign inni bildet her.


Trond spiller jo veldig bra der da og es£ så %eee nei jeg hu£ jeg husker den den scenen ja som som rar.


at det var den der Beatles-filmen var sånn %eee crazy %unint lyder og %unint liksom f£ bånn %eee rukkel og rakkel tut og kjør liksom og ordspill og så bl£ selvfølgelig %emm med %eee med Monty Python også som man kan se spor av da.


ja litt den %eee %overlapping den farta, fordi hva var det de kom fra?


og så vet jeg ikke om %mmm om det %eee det er jo ikke alt alt er jo ikke en motreaksjon det er jo bare forskjellig spor men jeg opplevde at de var de første i alle fall jeg så som dette er jo veldig skriptet altså dette er skreven humor.


du f£ du føler ikke at det er noe improvisasjon her %eee det er ordspill og vendinger som er det er nøye skrevet da.


og da sa han bare nei enten så funker det, eller så funker det ikke.


ok det var %heh det var ikke noe å hente der.


da skjønte vi ok han han er ikke sånn type analytisk.


han har også en viktig %eee rolle her føler jeg da %overlapping.


nei jeg har også bare truffet han sånn profesjonelt da han har vært gjest i studio og litt sånn.


%mmm %eee Bård %eee det jeg også lurte på med her %emm fordi vi snakker om det var noen likhetstrekk fordi de£ dere har jo på så hatt en serie som %eee Tre brødre som ikke var brødre %eee og ut£ Ut i vår hage og sånn.


altså det siste altså det det sitter fortsatt i meg akkurat %overlapping.


yes og bare snakke om spøkelser også avslutte med de øya der, altså jeg sov ikke %eee aleine jeg på flere uker.


jeg vet ikke om det er en sånn om det var en flipp òg med %eee det var så mye ordentlig skuespillere på tv at det var liksom amatørenes da men de prøver å lette det litt med %overlapping og hun kommer ut døren hvor skal vi legge fellen da hm vet ikke altså sånne ting, men det var nok fordi at de kanskje visste at det var litt skummelt da.


jo jeg tror ikke man tok hensyn til %eee barn på samme måte.


vi tok hensyn til de voksne klaga på at det var banning eller den gjør narr av prester men ikke at barn ikke sov.


dei skal møte %eee Kaja Schjerven Mollerin som er forfattar og litteraturkritikar og fagansvarleg for den utstillinga dokker kan sjå her til samtale, men først Tuva Syvertsen vær så god.


ja så er det vel også vil jeg uten at jeg nå husker ikke jeg hvilket årstall du er født i men jeg går ut ifra at du da gikk på ungdomsskolen på et tidspunkt nesten ingen visste noe om Gunvor Hofmos historie altså det %mmm visste eller hennes mer sånn biografiske historie da.


%eee så da begynte jeg å å lese litt %eee mer Hofmo igjen og så forsvant det for meg.


%eee nei ikke nødvendigvis men bare sånn jeg blir veldig nysgjerrig på og det er det er fint å høre om at hun %eee at hun også var litt ute i samfunnet,


det er veldig bra siden jeg har med meg CD-er for salg.


der åpner forfatterskapet rett og slett.


ja ja for det og det og det er jo altså jeg er jo helt enig i at %eee %eee tonesetting av dikt er på en måte noe av %eee det skumleste og mest risky du kan gjøre.


%eee og jeg har veldig glede av ord på papir %eee så jeg må absolutt ikke %eee høre det med musikk %mmm men jeg fikk nå i hvert fall veldig veldig lyst til å gjøre det med med Gunvor s£ sine dikt.


ja kanskje ikke syns at det ble så bra som de %heh som de hadde tenkt seg at det kunne bli eller som eller ka£ kanskje kanskje man ikke.


ja det er jo litt samme altså du du tar noen andres åndsverk og høvler over dem liksom.


så man må jo bare prøve og og jeg må jo si for meg så har a£ jeg ofte brukt andres tekster fordi jeg ikke eller for jeg ikke greide å skrive sjøl %eee.


også etterhvert som jeg har fa£ har fått litt mer dreisen på det så så minsker behovet litt egentlig for å bruke andres tekster òg, men bortsett men bortsett fra innimellom da sånn som med Hofmo for eksempel det går liksom ikke over det d£ det.


det er jo litt sånn det var helt sikkert en tilfeldighet men disse platene deres kom jo ut i samme %eee år begge i totusenogelleve, gjorde de ikke det eller?


%heh vi %eee vi skal gå inn for landing %eee snart så da kan vi ta den etterpå %eee %heh.


nei men jeg vet ikke v£ om hva det er jeg men det er bare ingenting som gir meg stø£ lst£ større tilfredsstillelse enn å få de to tinga til å funke sammen.


ja stort og stort kan sikkert diskuteres men %eee ja vi kaller det det.


det som vi har lagt som grunn for den her organiseringa av nettverket er at mye er bra i eldreomsorgen, mye kan bli bedre.


%emm men på andre områder som det har jo med bemanning det òg da det er jo en marginal bemanning på ettermiddag og på helg og på natt.


så sånn sett så vi utgjør jo egentlig en sånn maktfaktor uten at vi skal utnytte det.


jeg er hvert fall ikke noe eksempel fra andre kommuner hvor en kommunaldirektør for hel£ %eee for helse og velferd har gjort det samme som Helge Garåsen.


så vå£ et av våre mål er at likhet på det her er også viktig %overlapping.


nei det kan være ulikt i tjenestetilbudet.


det å se den enkelte beboer hve£ hva beboeren ja liker til frokost liker til lunsj sikre at %eee det bakes.


noen sier ja men Brit Anna herre her er det er en storby.


jeg tenker meg sånn helt uten å uten å kjenne det materialet som du har brukt for å skrive disse to doktorgradene, så tenker jeg meg s£ så godt som du gjør ikke sant og og f£ at dem er fremmed båd£ både for Geir og meg, så tenker jeg meg at du har når du har vært inne i disse, så har du kommet langt inn i den no£ nordnorske fortellertradisjonen og folketrua.


Regine Normann sitt forfatterskap og de historiske trolldomsprosessene på sekstenhundretallet.


en farlig tilståelse å komme med, for neste steget er bålet.


men disse tilståelsene, det har opptatt meg helt ifra jeg begynte å lese disse rettsreferatene, for disse tilståelsene, de er forma som fortellinger.


%eee men i alle fall så er det sånn at den tre£ %eee trettende desember %eee har vært en sterk dag i i %eee folketr£ fortellertradisjonen og i folketrua.


men de tenkte tidligere når de hadde en anna kalender, som heter den julianske kalender, så tenkte de at vintersolverv falt på trettende desember og at det var lengste natta.


og dermed tenkte de også med en gang lengste natta, det er det mest farlige, da åpnes det opp for forbindelser mellom vår verden og den andre verden som ikke er åpen på andre dager enn disse merkedagene i året.


Lussi Lussi den fromme, kom vil du til meg komme er liksom det verset som sies, så det viser hvor tvetydig disse dagene er.


noen mennesker kan fra de er født omtrent kaste trolldom over mennesker og dyr, altså de har i seg noe som gjør at de har denne evnen til å kaste trolldom.


%unint så det er den altså den sterke natta.


det er da det er da man virkelig ikke skal se ut gjennom vinduene sine.


de de gror inn i hverandre og og nærer hverandre på en måte.


og det er inni den dette bygget at %eee den anerkjente, velkjente amerikanske kunstneren Louise Bourgeois har laga denne stolen, ha£ det er hennes kunstverk.


når man kjem\kommer inn ei s£ dør inn til denne korridoren, da møter du enkeltofre med en gang.


%heh men er det andre steder i rettsprotokollene hvor jula kommer til uttrykk i disse mestrings- og livsfortellingene som du refererer til?


så hun Solveig Nilsdatter, hun %eee %qqq %eee tilstår altså i %eee dette året sekstensekstitre.


og %eee vi har jo i vi har Bloksberg, og %eee vi har mange steder i Europa.


ja de har %eee reminisens ifra det gamle %eee norrøne språket.


nei det er jo gjort i %eee etter hvert som århundrene har gått og %eee så e£ har jo kan du si preget eller karakteren av de herre merkedagene sånn som de framtrer i i tradisjonen forandra seg mykje\mye.


og på denne plassen, så er det ei berømt trolldomssamling som finner sted i kirka.


svart messe, med djevelen på preikestolen og opprop av menigheten, svarte lys, og så skal han høre hvor mykje\mye ondt de har gjort sia siste møte, men dette berømte %eee denne berømte samlinga da, den er på %foreign.


hun skal samtale med et panel som er satt sammen av ulike personligheter fra forskjellige arenaer innenfor dansefeltet.


%eee velkommen Halgrim Hansegård, Elisabeth Svarstad og Carina Carlsen.


eg har jobba jobba veldig mykje med mange ulike musikarar, ulike sjangrar og slik, og har eigentleg alltid jobba med levande musikk på scenen, %eee så det er fyrst nå i år %eee i produksjonen Skaut da at eg har utfordra meg sjølv på %eee musikk som har vore på teip da.


det var den første dansen man lærte når du begynte å ta dansetimer og så sto den for både etikette og at det var får god teknikk.


har du lyst til å kommentere noen av disse %eee bildene, hvor det er fra?


det er litt Cinemateket og %eee ja jeg tror det er ett fra Kristiansand og det er litt det er litt forskjellig her fra ulike show vi har gjort %emm ja.


han hadde ansatte dansemestre og m£ mange andre kunstnere, komponister og og sånn, og han brukte sjøl dansen til å vise seg fram som en ung og frisk og sprek %emm monark eller ja.


jeg tenker at det er veldig viktig det du sier %eee fordi at %eee det er har ofte sånn litt %emm dansehistorie har vært litt opp£ litt for opptatt av å finne en sånn rød tråd, en sånn dansens utvikling.


%emm det har jeg sett i en del burleske %eee klipp.


det er veldig vanskelig å svare på %emm %ttt.


og det var gjennom Øystre Slidre spel og dansarlag, %eee men så tok kulturskulen over den biten etter kvart da, %eee så fekk jo gå og lære felespel då i %eee ja fjorten år kanskje mhm\ja.


mens n£ e£ når me lagar danseførestillingar i dag så er det jo ofte at ein ynskjer meir konflikt mellom musikk og dans %eee og då ser eg ofte på det og at ikkje musikken skal vere ein soleklar heimebane for dansen på ein måte då.


så det prøvde me å akkurat i Skoldmøyslaget her så så delte me opp dei tre dansarane i tre ulike stemmer, på ein måte, %eee som henta fram litt ulike ting frå musikken, men totalen blir jo noko som er veldig tett på musikken då.


Skjoldmøyslaget det er jo er jo nei det er jo det med tellingen og og ornamentikken og og det er mye som skal understrekes her, så %eee det er jo en nydelig måte å gjøre det på, veldig flott det klippet ja.


og det er jo en kommentar også til det du nevnte med med %mmm %ttt kontrasterende musikk da, hvor det liksom ikke skal være noen kaller det liksom smør på flesk hvis det blir for mye av det samme, men her så bruker du rett og slett å understreke musikken og tydeliggjøre og løfte den frem.


det er jo en fin måte å jobbe på, polyrytmikk og ikke sant ting som går mot hverandre og ja så.


og den %eee f£ har det vært %eee vi veit at det er %eee veldig kjente %eee solodansere på syttenhundretallet som har dansa til det stykket der.


men du samarbeider også med komponister.


og så kasta ho seg på hesten og spora opp %eee desse kyrne på ein gard nedi Hallingdal og %eee slapp dei ut på jordet %eee så dei fekk eta godt gras %eee før ho stilte seg på tunet framfor døra til han %eee tjuveradden og spente rundt, kasta repeterande %eee og mana mannen ut.


det er et prosjekt som heter Skaut %mmm.


%mmm %emm vi skal også se på et t£ tv-øyeblikk, vil jeg kalle det.


han trykket på den %unint knappen ganske tidlig %eee.


det var veldig rart n£ jeg husker at jeg syns det var litt sånn umodent og veldig rart der og da.


%emm men så var det en mor som kom bort til meg etter at hele sendingen var ferdig, og hun hadde en tre år gammel sønn, han var helt vill.


i middelalderen\mellomalderen så %eee så %eee forbaud jo kyrkja %eee dans etter kvart %eee når dei begynte å miste kontrollen over dansen og dansen var så sterk.


%emm men nå er det jo en mulighet gjennom kringkasting da og internett og TikTok og alt mulig å å vise fram dans %eee den herre prosessen med hvem som tillater folk å danse %eee eller spille.


det er jo mye populærmusikk kanskje én låt som er utgangspunktet for danser tenker alle har vært i et eller annet selskap og plutselig befinner seg midt i en jenka eller en Macarena eller fugledans er det noen som har vært med på.


%unint %heh sexy lady kan %eee hva er årsaken til populariteten?


de er i et ridehus og mye bling, og det syns jo jeg er litt gøy da, at det er samfunnskritikk pakka inn i men jeg tror ikke han var klar over at vi i Norge òg skulle danse den.


det er en av hovedkildene jeg brukte i doktorgradsarbeidet mitt.


og det er %eee cirka hundre dansebeskrivelser i den lille boka, og den kunne du putte i lomma og så ta med kanskje på dansetimene eller på ball, og så danse %eee til den musikken som står der.


han døydde for ti år sidan %eee nitti år gamal %eee og %eee kunne liksom eg vi£ eg skjønte etter kvart som eg vart tenåring at han kunne jo frykteleg mykje om dans %eee gamal stordansar.


hvor tung skal toeren være ikke sant at de ikke er helt like eller %eee tyngden på taktslagene da, jeg vet ikke.


jeg har bare lyst å si noe til akkurat musikken fordi %eee jeg har jobbet med med noen folk som jobber med breakdans.


men eg hadde ingen å lære dette av eigentleg, og då var det ein breakdansar ifrå Iran som eg trena ilag med her.


b£ i min barndom hadde vi skoletannleger i Tromsdalen og jeg kan s£ love deg at det var litt av en opplevelse altså.


men vi har en gjest i dag som forsker på ikke tannlegeskrekk men korsen\hvordan %eee folk som lider av det kan %eee beroliges av en hund.


men nei vi må vi må nesten få vite hva slags hund det er.


så det er lynnet, altså adferden til hunden, hva slags type hund det er i forhold til hvordan den oppfører seg som er aller aller viktigst.


%eee det at jeg valgte han som er med oss her i studio i dag %eee Barley, han er en labradoodle og det er en krysning mellom labrador og kongepuddel.


da jeg ønska veldig sterkt at du skulle ha med en hund her så så tenkte jeg at det kun£ kom til å være en litt sånn %eee spennende med litt sånn %eee lyder av halen som slår i bordet og pesing og sånn som jeg husker.


men %eee jeg trur for dem som lytter til det her at %emm %eee kunne da kunne vi ha snakka om den hunden og den hadde ikke vært %heh for at han er så stille, så kanskje noen som hører at %eee du han krafser litt nært mikrofonen og det er vel egentlig for at han er litt lenge sia han har fått en godbit %heh.


ja akkurat i studiet i dag så har jeg tatt med godbitene.


han kom jo glad og logrende inn her i dag og skulle absolutt bort og hilse på alle i rommet.


han %eee s£ det er akkurat som han s£ glei inn %eee i i studioet her.


og det er så moro å se fordi jo mer jeg jobber med han jo mer kan jeg la han jobbe aleine.


du vet hvis vi går langt tilbake i tid så levde vi mye tettere med dyrene.


vi får mer av disse gode hormonene sånn som oksytocin og så produserer vi mindre stresshormoner, så det er for så vidt ikke noe nytt.


%unint men du er du er du tannlegen i disse sammenhengene, eller er du forskeren som ser på tannlegen og barnet og har med deg og har og gjør arbeidet med ba£ me£ du og Barley gjør, arbeider bak?


%eee i forskningen så er jeg kun hundefører.


for noen pasienter, de er litt mere reserverte.


%eee og da kan jo vi forklare og fortelle hva som skjer, men han kan jo da hoppe opp og vise, så det har vi trent mye på.


så da kan vi vise at så greit er det, eller jeg kan ta frem %eee speil og det vi tannleger kaller en sonde den vi pirker med og undersøke tennene hans og vise at det går også helt greit.


%eee den terapihundutdanningen jeg har gått på i regi av Hundens hus %eee er veldig opptatt av %eee at dette er først og fremst relasjon.


de har et motto relasjon før prestasjon.


men uansett jeg synes det er utrolig spennende og jeg gleder meg til å se korsen\hvordan %eee utkommet av det her studiet blir %eee.


hun Anne Margrete Gussgard har skrevet en flott %eee kronikk som du kan finne på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


hei og velkommen til denne videoen som inngår i arrangementsserien Konstruksjonen av Norden her ved Nasjonalbiblioteket i Oslo.


men i dag så skal vi ta for oss Kalmarunionen.


ja %emm for meg så gir Kalmar %eee unionen g£ gode assosiasjoner, altså det det er som om %mmm dette er et gyllent øyeblikk i Nordens historie.


%eee vi skal tilbake til %eee det med %eee fred og sikkert flere av de andre tingene du nevner men vi må vite litt om denne dronning Margrete først.


slik at %eee sønnen Olav får faktisk eller hun klarer å få han gjort, sammen med mannen sin Håkon da, til %eee til dansk %eee tronarving.


altså det må jo ha hatt noe med personlige egenskaper å gjøre og kanskje noe med et institusjonelt rom som var tilgjengelig?


%eee det hadde var en sterk hansa den de hadde slutta seg sammen i tyske byer slutta seg sammen i et stort forbund som også Baltikum og utover.


også var det utmattende kriger mellom nordiske land som stormenn dels kunne ha interesse av men ikke alltid.


og riksrådene i de forskjellige landene, altså det var riksråd som hadde vært kongenes råd før, de %eee de %eee de ønska nok også på denne tiden her å få til et slikt forbund ja.


men det er ulike interesser der og ulike ulik grad av interesse hvor hva slags type union man har lyst på så klart.


i denne serien arrangementer Konstruksjonen av Norden så skal vi også høre om de nordiske krigene.


men fra trettennittisju, altså når Kalmarunionen kommer i stand, så er det stort sett fred mellom de nordiske landene fram til kan man si når.


og hvis dronninga gjør mot det som riksrådene egentlig ønsker og plasserer sine folk på slottene rundt omkring eller i de mektigste lenene så kommer man gjerne i interessekonflikt med det %eee no£ det aristokratiet da i det ene landet.


%emm Danmark blir hovedland, %eee Danmark blir administrasjonssentrum.


men %eee ja men %eee hun instruerer han og da dreier det seg om liksom det passe på avtalene med hansaen %eee veldig viktig med tilførselen av de rik£ fra de rike norske fiskeriene, altså tørrfiske.


%eee det det jeg regner med at det har større betydning for den klassen du nå har vært innen altså adelsklassen enn enn for andre klasser?


den rikeste i Norge på femtenhundretallet %eee Gørvel Fadersdatter hun eide seks hundre gårder i Norge men va£ hadde sitt mest mest av sitt gods nedover i Sverige og i Skåne som da var dansk.