vi har ett arrangement til i kveld klokka tjueen null null om norsk fankultur og Wenche Myhre og det hele, men aller først har vi noe ganske anna på menyen.


%eee så velkommen til alle i salen, %eee velkommen til dere som ser på på streamingen, også har vi da et panel her som jeg glatt gir terningkast %eee seks, Marta, Torgrim og Harald, %eee så velkommen til dere også.


%eee jeg begynner med deg jeg, Harald Osa.


%eee du var jo mesterkokk på åttitallet.


%eee og der tok du en bronse sammenlagt i kokke-O_L\kokke-OL i %eee nittenåttiåtte var det vel sammen ble£ med blant annet Bent Stiansen og Arne Brimi og flere andre kokker vi kjenner i dag som store legender.


me gjorde det vågale og opna restaurant utan å ha det på menyen, og det %eee det gjekk bra %eee men %eee eg huskar dei diskusjonane, det var det var utruleg morosamt, men på den tida så var det jo sånn at man\ein skulle bruka utanlandske råvarer.


%eee det er en stund siden jeg så det nå, men jeg liker å se sånne gamle det er s£ genialt med N_R_K-appen\NRK-appen, hvor jeg kan gå inn å se fjernsynskjøkkenet og andre spennende ting, og da snakka li£ du litt om akkurat det du snakker om nå.


eg huskar %eee altså mange minne som kommer\kjem tilbake då men eg eg eg kom jo full av %eee av %eee av %eee av mot og lyst til å gjere ting, og eg huskar eg ringte kjøttleverandøren, det var vel Gilde då i si tid som, og spurde om dei kunne skaffa meg %emm %eee oksekjakar, %eee men det var ikkje lovleg å selja.


og som en del da av musikk- og kulturmiljøet i Oslo, hvordan var mattrenden der?


%eee jeg hadde lagd indonesisk mat, meksikansk mat selvfølgelig, så repertoaret utvida seg va£ voldsomt da, det og det var en kulturell bølge vil jeg si.


vi har vært innom %eee også kjøkkenet hjemme hos deg men også på en måte Oslo og restaurantverden der ute som spisende gjest, %eee men Marta Breen, du var jo barn på åttitallet, og så var du ung og lovende får vi si %eee så da tenkte jeg nå at som sagt at vi skal flytte oss litt inn i hjemmet.


%eee du var inne på kinakål, det må vi %eee si litt mer om for det er jo en sånn litt morsom ting som sikkert alle her har erfaring med at man trodde at kinakål.


%overlapping det er bare fire dager siden sist jeg fikk kinakål servert som s£ salat, strimlet kinakål som salat.


%heh da tok jeg mine dansetrinn på restauranten og og og følte i grunnen at jeg hadde da har jeg nådd %overlapping nå har jeg nådd målet mitt ja.


%eee og vi skal litt inn på hva det gjorde med matvane %eee m£ m£ vanene våre, men jeg tenkte først, var det virkelig sånn at %eee husmoren var %eee død og begravd på åttitallet?


%eee tre prosent av norske barn gikk i barnehage, %eee og så tar du hopper du ti år fram i tid, så er det helt helt snudd på huet, så da er det på en måte en revolusjon på det feltet da i de åra.


og også statusen til husmora ikke sant fra at du som husmor for det fantes jo husmødre på åttitallet òg, men de %eee det var jo ikke noe du slo deg på brystet av for det var jo på en måte blitt %eee rakka ganske mye ned på a£ av feministbølgen, så det var %eee en %eee en fase hvor ikke det %eee hvor ikke du fikk så mye kred for det.


det som var kvinneidealet på åttitallet var jo å være %eee i arbeidslivet.


hun hun tenker jo på den hvis vi ser de derre %eee altså den filmen Working Girl med Melanie Griffith.


altså Toro blei jo på åttitallet da sett på som en %eee altså moderne og frigjørende på mange måter %eee når det i i vår generasjon så blir det sett på som barnemishandling så det her har %overlapping forandra seg veldig.


og jeg leste i en sånn det var en sånn forsker som heter Trygve %eee Eklund, han har doktorgrad i konserveringsmidler, og han har snakka disse %eee kokkene litt imot på eller de de ikke kokker men matjournalistikken da litt imot på dette feltet fordi han sier at %emm industrimaten har et ufortjent dårlig rykte.


%eee altså ja det vet jo %overlapping det vet kanskje dere bedre enn meg men.


det det ble status for menn å kunne lage mat og kjøkkenet kjøkkenet begynte å ta preg av at det var mannen som innredet det, altså altså plutselig så kom den industrielle estetikken, storkjøkkenestetikken kom inn i huset til vanlige folk.


%overlapping alt dette tar jævlig lang tid og er kjempedyrt, tar veldig lang tid og er kjempedyrt og det er selvfølgelig ikke hverdagsmat dere snakker om nå.


%emm ja det vil jeg tro men på kjøkkenet altså så altså hjemme på åttitallet så var det fremdeles altså flest kvinner som kanskje sto for matlaging har vært litt krangling og det var en noe som var i gjære og noe som bevegde på seg.


og og og det er klart at dette ble jo kopiert også i Norge, altså hvis vi går til et sted som Bagatell så var det like tøft å jobbe der som det var å jobbe på en fransk restaurant.


men jeg tror jo nå, eller vi håper jo og tror som du sier at nå med flere %eee kvinnelige kokkeprofiler da at vi får se enda mere %eee til det i framtiden.


hva slags påvirkning hadde den inn på matkulturen?


og til ja et et et fokus på luksusråvarer som som sø£ vi var inne på på tidlig på åttitallet så var disse importert men utover åttitallet ble det fler£ mere og mer norsk.


der var så mye\mykje pengar %eee og amerikanarane dei hadde rullar og det var det var firmakort óg, men eg huskar ein når du seier hummar så huskar eg ein morosam episode frå frå ein oljemesse i midt på åttitalet.


nå er det Trøndelag som er den hotteste matregionen, altså og det er der michelinstjernene bye£ renner inn %eee og det er vik£ dette er et viktig poeng, altså i nittenåttifire så fikk %eee så kom den første michelinstjerna til Oslo, det var Annen Etage.


hvem var det som var kjøkkensjef der da?


uff nei det %eee huskar eg %eee, var det Trond Solberg?


det er jo noen tørre wienerbrød og %eee sur gammal kaffe og kjempeskuffa da over at liksom ikke de hvorfor hadde dette vært %eee liksom en kafe i %eee franske skoger så hadde kjøkkensjefene konkurrert med hverandre om å levere den beste %eee maten på tur og sånn.


og det har tenker jeg at jeg eller da jeg leste denne %eee a£ artikkelen så for det er liksom samling med artikler han har da så så var jeg liksom så enig med han, sånn at selv om ikke selv om ikke den kafekulturen som han beskriver %eee eksisterer i dag så kjenner man jo igjen det %eee hvor vi var %eee for førti år siden.


%emm og så men så er det liksom all£, så jeg er enig i alt helt fram til konklusjonen %heh.


det var som en nattverd dette å gå å spise sam£ ham£ hamburgeren, og samtidig følte man seg følte man seg d£ distanserte seg litt fra venstresida og deres evinnelige U_S_A-hat\USA-hat ikke sant.


ja e£ e£ et viktig moment er at veldig mye av dette som ble introdusert på nittenåttitallet har mer eller mindre blitt hverdagsmat i dag, altså %eee vi snakker om sushien.


vi snakker om indiske type retter og alt det, men men altså %eee det er veldig spennende det %eee det Harald snakker om, og det og det trekket som er aller mest spennende syns jeg nå er nesten er avindustrialiseringen av norsk matkultur.


Solstad er ikke fornøyd for han får ikke sild og poteter, og jeg er også sur fordi vi ikke får sild og poteter.


jeg håper dere i salen også hadde en %eee god opplevelse, og dere som så på hjemme, så gi disse tre en applaus!


dette er en video som inngår i arrangementsserien Konstruksjonen av Norden.


%ttt vi skal snakke om reformasjonen i Norden.


ja troen alene er jo et av de store slagordene fra reformasjonstida.


og det fikk store konsekvenser fordi i det ligger det jo at %eee man blir frelst altså ved troen alene.


og i praksis så betydde dette at der katolikker har liksom kirken den katolske kirken som et mellomledd mellom seg og gud så blir i luthersk tenkning eller protestantisk tenkning den enkelte ansvarlig for sin egen frelse.


det var først konfirmasjonsundervisning men det var jo altså.


det passet ikke så bra i Norge men når kommer med sånn påbud ovenfra om at man skulle ha latinskoler og at.


men også ikke ba£ ikke bare gutter men også jenter skulle opplæres da de skulle lære å lese.


ja det er veldig lett å la seg forvirre av det.


det det er er noe jeg vet du har vært opptatt av.


for det er jo %eee når jeg hører deg snakke nå så så tenker jeg ok det er som om det blir en ny omdreining i det vi gjerne tenker på som liksom modernis£ modernitetens vending mot individet.


og altså fra å betrakte folket som en slags umælende masse av undersåtter så blir dette nå %eee borgere som staten må ta et eller annet ansvar for altså og som.


og da er vel veien kort til en form for demokratisering.


%eee og haugiani£ Hauges bevegelse Hans Nilsen Hauges bevegelse er uhyre interessant.


for den bygger jo for en stor del nettopp på denne toregimentslæra, som jo ligger i at altså det verdslige regimentet, det som har med verdslig liv å gjøre, det er også etter guds vilje, og det er også helt greit for kristne å befatte seg med.


%eee det fantes noe som lignet men altså det var tydeligst og sterkest og tidligst %eee i Norge %emm kan du si.


og i luthersk lære så er det sånn at alle skal bidra.


det var som du sier kalvinister og det var ne£ hollandske reformerte og sånn og nå blir vi litt tekniske her.


det var også de var %eee interessert i å tjene penger men det var for å gjøre samfunnet bedre på papiret da.


ja ja ja jeg %eee jeg spiller en dokke som %eee heter Fantus, så det er %eee det ko£ kommer jeg innom og gjør innimellom da, som er på en måte lillesøsknene til %eee Fantorangen %mmm.


nei jeg så jo på det når det var på tv, men jeg synes jo det var ofte urovekkende jeg satt sånn og skvatt, og og jeg hata jo selvfølgelig han Gorgon ikke sant og reparere, hermetisere, ikke sant det var skremmende %eee.


jobber dem sva£ er det svart arbeid her eller fordi dem det det de var jo f£.


altså jeg veit iaf£ det er ikke sikkert de er helt kvalifisert liksom fordi du ser jo også ofte når de reparerer ting så går det jo i det øyeblikket de går fra den døra som de skal reparere så er jo den på halv tolv.


det er ikke sånn som ok så det er det er ikke innvandrere som %mmm som kommer inn?


det er jo Mykle-familien %eee og det er jo flere av representantene som er involvert i det dokketeateret som i mange mange år sitter i bystyret for %eee S_F\SF, tidligere S_V\SV blant annet.


%mmm og det er jo blitt også oppretta nå i senere tid da %eee Facebook-gruppe, for jeg har vært inne og sett liksom på Facebook, så er det en sånn vi som ble s£ hva er det det heter for noe vi som ble v£ skremt av %eee Pompel og Pilt.


men skal vi ta også se på et %eee nytt klipp t£, og dette her er jo %eee litt skummelt da.


%eee eb£ det er jo alt egentlig, litt skummelt, men akkurat det det klippet her som vi skal se nå så kan vi snakke litt rundt etterpå.


nei det var ikke nei det var ikke sånn det var sånn nei vær så snill ikke si det, ikke Pompel og Pilt.


ja, tar du ansvar for det her %eee ka£ liksom?


og jeg tror også det å huske på at tv er et sånt supersterkt medium, og i svart-hvitt og med de lydene og med også at disse karakterene er voksne så du kan heller ikke e£ liksom få barna til å være med på illusjonen om at dette er lek.


ikke sant han er en voksen m£ mann med sinne og stemme som jager Pompel og Pilt som løper mellom liksom surrealist£ sånn rare greier som blinker og ikke sant.


ting raser og der er han i kulissene og hva skjer nå ikke sant, og hvis da hvis målet hadde vært å skremme så hadde de vært veldig fint fortalt %heh, men men hvis målet er å underholde og få folk til å le så er det jo ikke da da har de jo faktisk ikke lykkes så godt da.


ja du vet du hva, jeg tror jeg tror det går an.


det er tydelig voldsomme, visuelle greier liksom, og ting du skvetter av og ting som er annerledes og rart, og jeg tror kanskje kombinasjonen av det blir veldig mye, men det er ikke nødvendigvis noe dårlig med den siste tingen, hvis du skjønner?


mens det er en unge der inne som er skj£ som aldri har fått mat, ja ja.


altså t£ jeg ikk£ ikke akkurat nå, men kanskj£ kanskje om et år eller to.


nei nei jeg trur ikke det, jeg tror ikke det, og det er ikke bare derfor, men det er også fordi de er det er jo veldig mye dårlig H_M_S\HMS i de %eee %eee de liksom anbefaler å gjøre masse ting det %eee.


det var jo Teodor, Titten er jo veldig der har de lært på en måte, tenker du ikke det ja.


vi synes at andre ting er morsomt også, trur jeg.


ja så så du tenker at med tiden så så har vi på en måte så har barne-tv f£ for£ fordi %eee hva står sterkest i dag?


er det pedagogiske tilnærmingen %eee med tv-programmer som forteller om barn eller hvordan de skal oppføre seg, eller fokus på liksom det at d£ tannpuss og spise sunt og den herre som vi nevnte i stad med?


men %eee nei jeg tror dette er veldig bra folk faktisk, det trur jeg.


ja jeg tror det at jeg tror at det å liksom ha dokker som kunne spilles på andre måter, men det hadde vært dårlig gjort.


og hvor og hvor du også legger en veldig sånn sterk forventning om at barn er intelligente, og de er perfekte sånn som de er så vi skal ikke gjøre noe med dem.


du går liksom veldig fort dit sånn erfaringsmessig så tenker du dette dette er illegale rusmidler, det er det det må være.


jeg trur det er en helt egen art, også tror jeg at de har lært seg noen danser med dokkene og ledd veldig mye, også har de lagt til det som morsomt.


du kan bare legge deg tilbake så skal vi gå å legg deg litt på benken.


hu£ hu£ hun er fra østkanten, hun óg vet du så hun kjenner meg godt igjen.


du kan godt være litt opptatt av det vi putter inn litt sånn åndelig òg, hvis du skjønner hva jeg mener?


homospørsmålet og alt som jeg har opplevd sånn at det.


jeg reiser og setter meg på feil sted hele tida, men men jeg p£ jeg skjønner at det er norm ikke sant, også sier de hvilke fem ting kan du gjøre her som er feil ikke sant og feil er gøy.


føttene på puta det går ikke an ikke sant.


så du mener at jeg kommer til å le av av dette en dag da nå n£ en dag når jeg forstår det?


men f£ har du det litt bedre inni deg nå, eller?


den andre bakgrunnen er sjølsagt den betydningen som Magnus Lagabøtes landslov har hatt i norsk og europeisk historie, rettshistorie, samfunnshistorie, politisk historie og for den saks skyld skrift og og og kunsthistorie, så det er det store og det lille bakteppet.


%eee det er den fyrste tolvhundreogénogtredve\tolvhundreogtrettiéin ingen stor suksess.


og så har vi dette fantastiske tolvhundretalet under Håkon den fjerde som er ein konge som opnar opp det norske riket for europeiske ko£ %eee kul£ impulsar og koplar det allereie med det gode some finst der og skapar ein kultur, både ein politisk kultur og ein intellektuell kultur som gjer landsloven mogleg.


hva diskuteres på universitetene i Italia?


det er ingen reglar som er like i %foreign og landsloven, men prosessen for å lage den er lik.


%eee hva er det i loven som %eee tilgodeser de fattige som du sier, du har tek£ på pekt på kvinner og barn tidligere, %eee og som ikke finnes andre plasser eller som ikke fantes før, altså hva er det for noe?


og det er klart det er veldig motiverande %eee %eee regel å ha.


det går kjempefort og alle synes at dette er en god idé.


men san£ %eee det her er jo %eee en en s£ en storslagen visjon da og en flott tanke sant men men den plutselige ideen om det universelle er jo er jo et sprang da.


han kan seie, sjølv om alle dei andre er einige, så kan han seie dette er for langt ifrå loven men dei har altså moglegheit til å fråvika lovens ordlyd og det gjev el£ veldig mykje makt regionalt og lokalt.


den har vore veldig sterk hos Magnus som og det er berre ein sånn liten digresjon før eg svarar på resten av spørsmålet ditt.


så du har altså Håkon den unge og Håkon den gamle som regjerer i lag i sytten år og Magnus han driv med heilt andre ting han.


sånn %eee så så loven er veldig retta inn på ikkje berre å gje støtte så du skal overleva men rett og slett få deg inn i samfunnet, og då blir du jo ein av nemndemennene kanskje ein av desse med£ regionale meddomsmennene så du skal inn og opp rett og slett.


og i en slaveøkonomi å ikke ha treller skaper jo kaos.


det vet vi fra Romerriket tidligere i historien og vi ser det her.


han har ikkje kapital %eee og og trælbefolkninga var ganske stor så vi snakkar om ein ganske sånn stor del av Noregs befolkning som er i fattigdom og så har vi dette med at ættesamfunnet går i oppløysing og dermed så dei som er uheldige og fell i fattigdom har ikkje eit nettverk lenger.


eg må ha litt eg må ha litt litt avstand.


og han gjev loven med venstre hand og så legg merke til høgre!


ja, det er eit standardsymbol i i mellomalderen for at du er på ein måte i dialog med gud mens du handlar altså så den loven den er gitt av kongen som er guds ombodsmann, så dette er ikkje berre kongen sin sin lov det er òg ein gudslov som blei gitt gjennom kongen.


det er ikkje da£ det er ikkje bildet altså.


vi skal nemlig ta sånne som jobber med dette og snakke om dette øyeblikk og du og du har to minutter igjen av tida di og det er en ting du er nødt til å si før du får gå ned til de andre og det er at du må fortelle oss hvor lenge dette virket.


%eee det neste trur eg og det det er det vi skal vera aller stoltast av og det er det som eg sa tidlegare nemleg at landsloven er prega av å ta hensyn\omsyn til grupper som ikkje hadde lobbyeringsmakt.


%eee vi feira for eit par år sidan %emm de kas£ De Castbergske barnelov i nittenfemten for eksempel som òg var heilt revolusjonerande dei fyrste i sitt slag i verda som nettopp òg tilgodesåg den type grupper.


altså det det det er jo altså dette er jo eit eit for meg iallfall ein opptakt til den markeringa vi skal ha av landslovens sjuhundreogfemtiårsjubileum i tjuetjuefire.


nei det det er det enklaste spørsmålet i kveld.


umulig å ikke få en litt sakral stemning av dette her vannskjenking og sånn.


dere kjenner hverandre derfra som %eee leder for forskning på oppvekst og aldring.


%emm hva betyr det at vi har fått denne boken tilbake hit nå, hvis du skulle trekke en historisk linje fram mot det at Codex Hardenbergianus har kommet tilbake til Norge?


%eee som sagt %eee når det gjeld dei illustrasjonane det unikt beste.


den er jo diskutert om den er norsk eller islandsk, det ingen er usamd om det er jo at handskrifta blei til i Bergen.


hvor lang tid tar det å lage ett hundre og tjue ett hundre og tredve\tretti sånne sider altså hva er det vi snakker om her?


%unint altså er det noe som ser middelaldersk ut så er det det dokumentet der ute på i positiv forstand så ka£.


forklar oss litt sånn basics grunnleggende!


dette er nok skrive som ei praktbok for for %eee lagmannen eller %eee lensherren eller nokon %eee i Bergen.


dei er ikkje daterte bortsett frå %unint som også %unint som er datert trettentjuefem, men elles er dei ikkje daterte, ikkje heimfesta.


det de vil sjå der ute det er jo då ei innbinding som inneheld tre band strengt tatt.


så det er %eee hverken den som har skrevet eller tegnet initialene har vært nybegynnere.


sant vi har jo da %eee et eksemplar på Nasjonalbiblioteket som har vært der hele tiden så Gulatingsmanuskriptet %eee og det kan vi se på, så kan vi se på hvordan de ser ut når de blir laget i Bergen etterpå.


%eee ja dette er då den første sida av det som eg likar å kalle Noregs eldste bok som ligg i Noreg.


og dette håndskriftet det det holdt stand og det ble bladd i, det ble skrevet litt, det ble solgt og sendt hit og dit, var kanskje flere steder i landet.


det levde et liv og hadde en virkning i sin samtid som er veldig fasinerende.


det var jo viktig fordi at det var viktig for arverekkjefølgja kven ein gifte seg med, så dei seks fyrste kapitla dei beskriv då ekteskap, samliv og %eee skilsmisse, så begynner då %eee arve£ %eee sjølve arverekkjefølgja her og så er det fem ki£ %eee nokre kister over der som viser det ein kan fordele.


%eee men %eee men hvis vi nå ser på denne bergensutgaven %eee så sier du Anne at det er antageligvis to personer.


det er èn som har håndskrifta alt£ som som som sk£ %eee skriver og én som illustrerer.


det er derfor slutten er fordi der har han en del litt sånn %eee skrifttrekk som han ikke har i starten, men så drar han hjem til Island og fortsetter på den boken han holdt på med og da kan vi se at det da har han litt tar han med seg disse trekkene tilbake til %eee Island.


fordi det er et spesielt tegn i %eee denne gotiske %eee formelle skriften.


og så er det en annen morsom ting som %eee som egentlig taler %eee ja altså i alle disse både det han skrev før han %eee dro til Norge og her og også etterpå, det er jo såkalte norvagismer.


det er mange islendingar i %eee arbeid i Noreg, Haukr Erlendsson er den mest kjende lagmannen %unint, så det var altså ein veldig tett kontakt.


men hvis det er femti tusen variasjoner, %eee hva for en oversettelse har jeg forholdt meg til?


i sytten av dei komplette manuskripta så er det kvinna sjølv, men i tjue manuskript så er det kvinna i lag med sin far eller sine brør eller andre mannlege slektningar og dermed så kan vi plutseleg sjå dette har vore diskutert.


det er et tidlig biblioteksfag vi er ute for her.


så det synes den skriveren tydeligvis var viktig å ha med av alle disse mange bestemmelsene som det står om i det kapittelet ganske stort kapittel.


og skriv også at %eee %eee Helvig Hardenberg eig denne boka og det er vanleg i mellomalderbøker at det står den og den eig denne boka og så står det ein trussel for eksempel den som stel meg altså det er boka som taler i eg den som stel meg skal dragast etter håra til helvete.


sant og man kan jo se at dette er øyne som er vant til å se på vakre ting.


det bruderovet skjer i året tolvåttiåtte.


han er altså på hoffet har gjemt seg der for å komme unna svenskekongen sin jurisdiksjon.


og da %eee da er det sånn at de er ikke plukket ut som sånn derre hvilke som helst middelalderhistorikere fra fra gaten.


så så de er da folkene å spørre om det man måtte kunne kalle rettskultur da liksom.


du kan betale og så kan du komme inn i samfunnet igjen.


men i de sakene dokker\dere har og kjenner når dokker\dere studerer %eee rettshistorien, i hvor stor grad er dette %eee holdt på å si yrkeskriminelle?


og så blir du hangen og så er det kanskje ingenting du kan du du kan ta inn i i bøter for den forbrytelsen\brotsverket og da vil ikkje det gjenspeile\spegle_av seg i noko kjeldemateriale.


så så eg vil heller seie det litt meir rundt.


det må jo forutsette at livet ligner må det ikke det?


%eee og og og og som Jørn òg var inne på som vi snakket om så er kanskje loven da nødvendig nettopp for å organisere det.


som du har ikke noe politi, du har ikke noe etterforskning i noe særlig grad av av det som blir gjort.


men %eee men jeg tror altså folk i samtiden var også usikre på dette ikke sant.


%eee og eg kom jo til å tenke på at det der er jo ikkje berre eidar heller som som blei brukt når man\ein hadde konkrete %eee rettsakar for %eee altså rett og slett det som vi er kjent med i dag altså vitneføring %eee det blei jo definitivt %eee også brukt.


altså i i førkristen tid så er det sta£ %eee er det ætter og æren %eee rundt den.


hvis du ikke tok det spesielt seriøst så var det lettere å lyge antar jeg.


og jeg vet ikke om om det liksom høres det fornuftig ut?


så har du også Håkon Håkonsson som i %eee %eee i innleiinga vel til Frostatingslova i tolvseksti %eee kommer\kjem med ein uttalelse\uttale om at no må det bli slutt på den uskikken %eee at når folk skal begå\gjere hemndrap så så let dei ikkje det gå utover drapsmannen.


men at de prinsippene igjen kan gjenfinnes når Erling går ned og kikker på på hvordan man definerer vold på sekstenhundretallet så ligger de der ennå altså at de har har har fulgt det ut mens det er andre prinsipper så som er ute.


kva ser vi i av landslova i det norske samfunnet i dag?


for for som sagt du %eee desto lengre liksom opp i tid du kommer\kjem og og og sånn og som sagt i i seinmiddelalderen\seinmellomalderen og og framover så får vi også heilt klart òg då innblikk i vanlege folk.


og det handler om det prosjektet som både Jørn Øyrehagen Sunde og Magnus Rindal og Anna Horn har vært en del av og som er Landlovsprosjektet som altså Universitetet i Bergen har sammen med Nasjonalbiblioteket og som djupest sett handler om å tilgjengeliggjøre kildene til historien, ikke bare til forskere, men òg til dokker\dere, til oss, til folket.


Erling Sandmo han er dessverre heime med feber og sjukdom som herjar kroppen, ikkje verken kolera eller korona trur eg, men han klarte ikkje å stavre seg hit i kveld men Aslak og Marius dei dykkar djupt inn i det på jakt etter svar og kanskje nokre spørsmål.


og %eee det er et møysommelig og tidkrevende arbeid %eee.


så da endret vi utgivelsen til å å gikk over til s£ å utgi brevene kronologisk me£ det vi kaller tentativ kronologi da for vi kan ikke være alltid helt sikre men det er ambisjonen.


%eee hvorfor valgte du akkurat dette brevet?


%emm altså hovedgrunnen det er at i dette brevet så skildrer Collett %eee situasjonen og atmosfæren og stemningen i Christiania under koleraepidemien i attenfemtitre.


det er den broren hun hadde tettest kontakt med gjennom hele livet fra ungdommen av og og i alle fall i de£ helt til attensekstiårene og %emm %eee.


og hun drar fra København som nettopp har hatt sin koleraepidemi som har vært enorm som hun dels har flyktet fra bud£ bodd ute på Klampenborg ut forbi og i det hele tatt og så kommer hun inn til en by i kolera og det er to ting det er Christiania og kolera.


ja da har vi juksa litt å tatt med litt flere kilder her.


jeg vet ikke helt hvordan men hun har to sønner og av den lille Morgenbladnotisen som %eee så ser vi at hun tar inn i Nye slottsgate som nå skal jeg bare gå litt nærmere som ligger her.


og det ble en ganske %eee hva skal vi si en diskusj£ en diskusjon mellom mellom %eee fru mellom Collett og broren om dette som man kan lese om i brevene, blant annet i det brevet %emm %eee som vi har tatt utgangspunkt i.


og der var det jo også mange andre som bodde en Kjærulf %eee som var en kollega vil jeg tro av Oscar Wergeland.


Anton Martin Schweigaard som også var en venn og bekjent av Collet bodde i Kvadraturen.


%emm når man leser %eee både det den offentlige beretningen som kom om koleraepidemien %eee i attenfemtifire altså boken kom i femtifire og når man leser det er skrevet en stor doktoravhandling om den epidemien òg.


det finnes ikke en sekstenhundretalls-kolera eller noen annen som kommer.


og da gikk de bort fra nå må der her er det mange detaljer da men det er to teorier, det ene er kontaguistene som mente at koleraen smittet ved berøring, og for eksempel har vi i vår samling et brev av Hansteen som er perforert og eddikdampet for at det skulle bli fritt for kolerasmitte.


det %eee jeg har leste en periode avisa fra første verdenskrig hvor for å se hvor mye første verdenskrig prega alle avissidene og det er det samme her altså det er kolera på hver side i ulike varianter.


%eee her er da nyheten om at Collett kommer.


for der er det noe som du har fortalt meg om når man ser disse det er jo fantastisk å vite hvem som kommer til byen da og hvor de bor hvis du vil treffe mister Macken og og me£ McKelten så drar jeg til Hotel du Nord, det er greit, men men %eee hun kommer da altså som fru Collett.


og så har tydeligvis svogerne og svigerinnen lagt en plan om at de skal hjelpe Collett til å beholde huset og k£ at familien kan vokse opp der eller barna kan vokse opp der.


til å begynne med så %eee eller det tilbudet vil ikke Collett ha ta imot.


men i ma£ bagasjen så hadde hun også manuskriptet til det som skulle bli Amtmannens Døtre.


dette er skj£ leser dokker\dere sjølsagt flytende alle sammen.


og og dette regnes som skribenten Bjørnsons debut %eee.


dette kommer altså %eee dette skriver han e£ mindre enn et halvt år etter at %eee seksten hundre mennesker har daua av kolera og så bruker han det i et rim for å gjøre narr av Asbjørnsen %eee og de andre eldre forfatterne.


og han men hos Bull så er alle blitt friske og ku£ koleraen nevnes ikke med et ord det det går ikke frem av litteraturhistorien at det var en kontekst og en situasjon omkring Bjørnsons anmeldelse og nyttårsboken.


altså tenk hvor krenka altså tenk altså i dag hvis hvis noen hadde gjort dette i dag, hvor mange hadde blitt krenka?


det er ikke hun e£ hun er ikke noen sånn representant for at alt kommer til Norge etter at det har kommet til kontinent£ på kontinentet, tvert i mot.


og som men å gå ut av familielivet og inn i samfunnet og kjempe kamp %eee en kamp for sine rettigheter, muligheter, posisjoner.


og det skjer på en hva skal vi si men i en he£ mye sterkere ordelag da enn i Amtmannens Døtre.


det tok Ibsen og Bjørnson tredve\tretti år å forstå hva Camilla Collett holdt på med.


Kari Slåtsveen er programleiar og Nils Bekk skal spele for oss så velkommen tilbake da og tusen takk Marius og Aslak.


%eee jeg tenker at det kanskje er litt rart å drive med politisk filosofi hvis du ikke er opptatt av av samfunnet av av %eee enten det er lokalsamfunnet eller eller det er den globale virkeligheten som %eee som vi nå gjerne også kommer på agendaen som vi sikkert skal berøre litt i dag så.


og det kan være prinsipper som %eee som sier at %eee %foreign som det heter på norsk.


det er interessant det du sa med å ta ta parti %unint ta standpunkt.


at %eee i den grad de %eee de her menneskene %eee mister grunnleggende eller får sine grunnleggende menneskerettigheter skada av konsekvensene av våre utslipp for å si det på den måten så har står vi her i en slags ansvarsrelasjon.


ja ja %overlapping ja altså det er hvert fall %eee klimaskeptikere finner du i i mange leire og og de skal vi ta på alvor %eee også fordi %eee altså også fordi de %eee har %eee muligens.


altså du kommer da med mot det kommer da motargumenter, vitenskapelig begrunnet og så videre fra %eee eksperter og så er det akkurat som det preller av sånn at men så d£ av flere grunner bør vi ta %eee ta på ta de på alvor.


altså det er viktig med motstand i vitenskapelig diskusjon, men det er også viktig å vere klar over %eee og være kritisk til hvordan den type skal vi si klimaskepsis %eee inn kan innta et offentlig rom og på en måte skade debatten og egentlig %eee uten egentlig å bring£ bringe den videre.


så mye av isen tiner som sytti prosent påstås det %eee og det sj% sj% det er karbon får veldig mye av skylda for dette.


biologer ikke sant e£ og kanskje også ingeniører for korsen\hvordan gjør vi det da.


og %eee og da handler det om %eee å %eee skal vi si se på det her i både i et lokalt perspektiv men i et større bilde og faktisk et globalt bilde.


Norge har %eee og det er norsk be£ bedrift %eee jeg trur muligens den siste %eee familieeide i tre generasjoner %eee lokale større bedriften altså fa£ fabrikken %eee i landet %emm.


i høyeste grad og det gjorde jeg %eee seinest %eee offentlig i i i Lofoten rett etter %eee %foreign Lo£ Lofoten %foreign,


og får vi ikke gjort noe med det har de sagt som har vært kritiske da til den tidligere debatten så som så så har vi tapt på en måte så vi må ha vært i det minste snakke om beg£ begge deler.


og det her og da vi da er i Lofoten i Norge så er det jo symboltungt.


og Aristoteles' store innsikt i etikken er jo %eee å så å si ta den ned i det sosiale fellesskapet og f£ vise at %eee moralsk læring det er noe som skjer mellom barn og foreldre, mellom borgere i i landsbyen og mellom borgere og politikere.


tvert imot så er det her noe du viser i praksis.


er vel det jeg kommer på først og den gir meg sånn håp altså fordi det %emm.


%eee så %unint det neste møtet så må vi ha.


det var jo plakaten for %eee for Parisavtalen var jo %eee en sånn her %eee et bilde som som fanga opp alle de her tingene.


og all cellene har ulike sp£ %eee notesekvensar som dei spelar av, men noteboka er den same, men ei celle den kan spela ein song, og ei anna celle kan spela ein anna song.


riffet på gitaren for eksempel til Eric Clapton, eller altså det.


%overlapping kan du forandre på tempoet og lydstyrke.


og saman med forskarar verda over så veit man\ein om mange sånne flagg som er knytt til røyking.


men dei er då ikkje nøyaktig nok til at man\ein bruker det til noko anna enn forsking per i dag.


man\ein kjenner liksom den genetiske koden som man\ein seier, men vi har enda ikkje skjønt alle ledda i at D_N_A-et\DNA-et ligg i cellekjernen til at du får eit protein ut i cella.


dei hundre og tredve\tretti fortel oss berre det det fortel som det eg skal i gang med er eit forskingsprosjekt der man\ein prøver å gå utover Kvinner og kreft og sjå på tilsvarande type studiar sånn at vi får fleire.


og så er det litt som du seier då, kva har vi eigentleg funne ut imot kva kjenner man\ein om den genetiske koden og dagens forståelse\forståing?


det er jo ikkje noko rasande høgt tal, er det det?


litt men problemet der er jo at dei som drikk veldig mye\mykje kaffi det er dei same som røyker veldig mye\mykje, så kva er det man\ein ser signalet frå?


det var jo k£ særleg kanskje knytt til Harald Eia sitt litt spekulative lækte£ eller nokså spekulative tv-serie som kor %eee han brukte metodar som sette alt ting på spissen ikkje sant no£ når det gjaldt kjønn og kjønnsforsking og sånn.


ja %eee ja %eee og når vi reproduserer oss sø£ så det er der du seier at der kan det oppstå mutasjonar som %eee?


så dei kan ha id£ dei er jo i same livmor og dei er jo %eee dei får jo same næringa men korsen\korleis kan dei ha det?


for det har eg sett i i det eg liker veldig godt det britiske programmet Q_I\QI som har gått på B_B_C\BBC og der %eee mora dei seg veldig over ein katt som var klona.


nei det eg synest spennande det er at det her er markørar at vi er på jakt etter nokon ting som seier oss nokon ting om eksponeringa og om sjukdom, og per i dag så g£ er man\ein ikkje der at man\ein kan seia at.


og det skal %eee s£ tenkast rundt og gjø£ og gjerast sikkert nokon sånne statistiske øvelser\øvingar fleire gonger mange gonger, men du har allereie nemnt store tal og mange gonger skal det gjerast.


ja det er jo då eksponering for skadelege stoff då, så eg begynte med dyr, men så blei eg òg inkludert i forsking som hadde med menneske å gjera, og så hamna eg inn i tromsøundersøkelsesprøva.


de aller fleste %eee av oss er jo opptatt av hvordan byen vår skal se ut både i vårt eget nabolag og i resten av byen hvordan byen skal utvikle seg.


velkommen til Store lille Trondheim Grete Hennissen avdelingsleder for indre by på byplankontoret fin tittel.


%eee hva er det beste med å bo i Trondheim?


nei favorittstedet må jo være en plass att med siden av Nidelva.


ja ja ja ja det er litt sånn mhm\ja så man står rakrygga ja og prøver å forklare at det er ikke alt man jobber med det er tross alt ja jeg vet ikke jeg fjorten tusen som jobber i Trondheim kommune mhm\ja.


nei sånn som vi har valgt å gjøre det da så sender vi ut informasjon til noen som har %emm meldt seg frivillig %ttt.


og så tar dem en selfie av seg sjøl og sender den til oss, så det vi er ikke tilstede og vi prøver ikke å påvirke diskusjonen men vi ønsker bare å få en rapport i etterkant av hva dem har diskutert.


vi vil gjerne ta imot flere og nå er jo pågående gjestebud nå i januar både på campus har det gående noen gjestebud og vi har om barn i by spesielt med tanke på Kjøpmannsgataplanen og så har vi et gjestebud om framtidsbildet i Trondheim sentrum tjuefemti så det er litt mer %unk.


og hva man skal bruke bygningene til og ja slett og slett volumene da %emm %qqq og det der trur jeg vi har en vei å gå i forhold til å formidle ting, ikke bare via kart og via tekst,


men og at vi kan framstille på en sånn måte at %eee det blir %emm at volumene %eee visuelt kan %eee komme fram for folk på en %eee forståelig måte da.


og blant anna så har vi nå fått %eee P_D_F-er\pdf-er som kan vise %eee planer i tre-D, altså det er jo noe no£ vi har fått nå nettopp og det er jo en helt måte annerledes måte å framstille på sånn at hvem som helst kan få en P_D_F\pdf og laste den ned lokalt på datamaskinen si.


der vi har jo en tre-D-modell av heile Trondheim sentrum og dem forslagene vi foru£ for inn nå til hvordan vi skal forme sentrum i framtida vil jo være tre-D-modeller.


%emm og man ser jo en tendens det er spesielt har jeg jo sett litt ja i Oslo men det er noen %eee utbyggere her i Trondheim òg som har begynt å tenke i de baner at man kanskje har litt verksteder for innspill fra naboer og sånne ting.


ja så det er jo det at det forhåpentligvis blir bedre da.


å ja men så bra %eee kanskje noe av det viktigste som vi ikke har snakka om koss\hvordan tror du sesongen blir i år?


du har %eee s£ samisk litteratur som ditt felt.


dokkers\deres eiendom da meiner du %unint.


for alle all£ alle har jo kommet ja nei og jeg har jo prøvd å argumentere overfor historikere at her er jo kjempemateriale, men få få dem med på noe %heh det er bare vi folklorister som skjønner.


%eee og og og og har et mer sånn derre litt sånn filosofisk %eee en litt sånn filosofisk tilnærming til språket og hva det hva altså inn hva hva er det språket forteller oss for det er jo først og fremst et kommunikasjonsmiddel, men men det er jo også reservoaret for nemlig kulturkunnskap og alt det som alle har samla seg opp gjennom generasjoner.


det det at du har beveget deg ut i mange landskap, at du har vært %eee er tilgjengelig for %eee etniske festivaler, etniske institusjoner, urfolksinstitusjoner og -miljøer særlig det selvfølgelig s£ det samiske området, men også internasjonalt.


og og og at han da altså det nyskapende med det var jo også det at at de hører jo sammen men altså de kan leses eller tolkes hver for seg men at det på en måte gikk inn i det her %eee det som da etterhvert ble mer sånn urfolksmetodologisk tenkning da at at de de sjangerdefinisjonene kanskje ikke er skapt for egentlig den.


og og altså og det går an å oversette de derre reindriftsbegrepene og det det ville også gå an å bruke bruke samme typografi.


men man sier jo at når det kommer til det kulturelle mangfoldet så er det tredve til førti prosent av språkene i verden truet.


det %qqq ja det er mange altså den interne trusselen er jo først og fremst er jo at samer %eee innimellom er veldig late til å bruke samisk sjøl og og vi er altså %unint for vi er verdens høfligste folk.


du er jo fra en %eee altså oppvokst i en generasjon hvor du ikke hadde et valg om du %eee fikk %eee gå på skole med samisk som hovedmål eller ikke.


%eee og vi har tungt for å få øye på de gode kontaktsonene der man faktisk virker sammen og %eee man kan %unint vi har sett det i idrett altså i fotballag.


d£ da begynner det å komme fram nettopp den typen eksempler du har òg mange andre der der man altså har hatt %eee kulturell utveksling og sett verdien i i det å ha ha ulik bakgrunn og ulik forståelse av tilværelsen kort og godt.


det %eee er jo eit felt vi så vidt kanskje har høyrt om eller sett.


så ho undervi£ i tillegg til forsking så underviser ho, også har ho eit veldig interessant prosjekt gåande finansiert av forskingsrådet innanfor deira Prosjekt balanse eller Program balanse og det heiter Kjønn og skjønn og alt dette her må vi vi må komma innom %overlapping.


ja det det som eg eg ikkje inntrykk av at det er så mye\mykje i Noreg, men %emm %eee eg var ein gong i Aust-Europa kor dei brukte mye\mykje %foreign %eee altså den den måten der kor %emm %eee altså det det var %mmm det var dei brukte.


for sjølvfølelse, for språklæring, for %eee matematikk, for alle dei alle dei typane fag som treng å sortera nokon ting så er musikk veldig, veldig høveleg.


det er vel det er vel kanskje eit d£ pussig misforhold mellom kor mange det er og kor liten oppmerksomhet\merksemd det får.


så skjønn utvisa skjønn %overlapping ikkje fager?


når vi seier vi vil i£ vi ser ikkje på kjønn, vi vil berre ha dei beste, %eee vil det seia at vi veit kva dei beste er for nokon ting eller er det også faktisk diskutabelt og kan det vera fleire kvalitetar som vi burde ta vare på.


kva slags ord brukast, er det nokon %emm kjønnsforskjellar her, anten i komitemedlemmene sine kjønn, eller dei som blir vurderte sine kjønn og så vidare, %eee og kva kva er det eigentleg det kvalitetsbegrepet\kvalitetsomgrepet man\ein ja man\ein bruker eller seier at man\ein forheld seg til, og er det likeins i alle dei forskjellige søknadene for eksempel?


så det er mange kvinnelege ansatte\tilsette på universiteta som er meir opptatt av %eee pedagogikk og det å få system til å fungera for eksempel.


%eee og då har det v£ miljøet vore litt sånn uvelkommande for damer, men det har blitt veldig, veldig mye\mykje betre no %eee sånn at %eee både plattforma i seg sjølv er enklare å bruka, og og man\ein blir ønskt velkommen og blir tatt vare på når man\ein begynner å skriva, så det anbefaler eg alle, alle å gjera.


det er meir enn godt nok vil eg seia, men du altså forskar, underviser %eee kven er eigentleg ho Hilde Blix?


ja det gjer eg, og det gjer eg jo %eee mye\mykje nokon gong og lite nokon gong, og dei siste åra med alle dei her tinga så har det jo vore mindre men forleden_dag\her_om_dagen så spelte eg julesongar, så det må jo halda %heh halda for i år.


om femti år ja %heh mine fagområde om femti år, ja kjønnsbalansen er jo forhåpentlegvis litt betre då, men det går ikkje av seg sjølv, så vi må jobba på med det.


og ikkje minst %emm at vi %eee sånn oss imellom %eee håpar at det %eee er litt meir plass for %eee høyrelære og den slags i skulen og universiteta framover.


kvar torsdag publiserer vi ein ny episode med ein ny spennande forskar.


forskninga hans viser at det å beherske to språk stimulerer hjernen.


jeg trur han har mye spennende å si jeg.


det er kanskje litt %eee overraskande at ein skulle i det heile te£ teke stilla det spørsmålet fordi bokmål og nynorsk er er jo tross alt norsk.


du må heile tida passa på at %eee at orda får då ein annan ei anna form då.


for det fyrste %heh for det fyrste så er jo %eee spørsmålet er det så stor dialektal variasjon i Noreg?


og %unint eg er interessert i å vite kva svarte dei desse utlendingane som du da fortalte dette til?


og det då er forventninga at ein ikkje skal få so gode resultat.


til å begynne med så var det ingen som %eee peikte på at det er noko spesielt språkleg med Sogn og Fjordane %eee og der skal eg vere so frekk at eg tek æra for å peike på det då at %eee nesten alle barn.


%eee men me s£ tok jo utgangspunkt i det språklege og då stilte dan£ det spørsmålet kan det ha noko med språk %eee stimulering å gjere?


d£ det blir betre stimulert %eee viser viser mange studiar då og det går òg på %eee det som blir kalla for mentaliseringsevne eller %foreign det å forstå at andre har andre tankar enn deg sjølv.


det er noko som kjem tidlegare i tospråklege.


og %eee valde ut ei gruppe ifrå %eee då eit nynorskområde og et£ ei gruppe ifrå bokmålsområde %eee som då me ut ifrå %eee altso korleis dei kommunane %eee presterer på nasjonale prøvar so so var dei ganske like.


hovudresultatet var at %eee det var ingen forskjell på fyrsteklassingane.


og då %eee er spørsmålet er det nokon som helst korrelasjon imellom korleis dei gjer det i våre testar og dei nasjonale prøvane.


nei han skal få %eee i hvert fall engasjementsprisen fra meg for %eee jeg som %eee gikk inn her med og jeg %eee nevnte det innledningsvis at har et litt sånn der %eee anstrengt forhold til nynorsk men %eee dægern du er god på å %eee selge inn det her %eee merkelige %eee Ivar Åsen-greiene.


vil du høre mer om språkforskeren Øystein Vangsnes eller andre forskere fra tidligere episoder, gå inn på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti eller vår Facebook-side Observatoriet podkast!


nye episoder og ny forsker hver torsdag.


ja jeg har funnet frem to godbiter som kaster lys over, og i hvert fall kan brukes til å diskutere, dette med Norden og konstruksjonen av Norden.


men her er det vanskelig å kjenne igjen %eee det vi tenker oss som %eee Norden.


det begynner, %eee vi vet jo ikke om det begynner der, men så langt vi kjenner tilbake, så begynner det med %eee Claudius Clavus' håndtegnede Nordenkart fra fjortensyvogtyve\fjortentjuesyv.


at det er en tapt kunnskap som i mellom her.


han var %eee hvert fall greskspråklig, vitenskapsmann, geograf, astronom og skrev et læreverk i karttegning som heter Geografia.


og det som er spesielt med olm-utgavelsen£ i fjortenåttito, det er at han som var, %eee ja, vi kan si redaktør for den utgivelsen, han sto for og %eee han fikk laget kartene.


nemlig, de kjente til Norden til %eee Danmark %eee Skan£ %eee Skåne egentlig som en lite øy, Skandia.


der står Terra Florida oversatt med Grünland.


Amerika, navnet Amerika, dukker opp på v£ et Waldseemüller-kart, altså han som har laget det, femtennullåtte.


og d£ Waldseemüller, han plasserte da navnet Amerika på det kartet som da nå er utstilt i Library of Congress på Amerika.


%eee og man har liksom tenkt seg at det kanskje fint og sitte og tenke på e£ liksom hva man har gjort galt i isolasjon, men det er det er først og fremst fryktelig skadelig da å ikk£ s£ ja for alle, så det var da utrolig presist så jeg syns det var %eee %emm det var interessant å gå inn i den boka og skrive om det %emm ja.


så det %eee ja nei jeg syns han var utrolig aktuell og presis og %emm ja det var jeg si£ jeg var glad for å for den muligheten til å bli kjent med med hans kritikk sånn.


så utenfra men også ja særlig sivilombudsmannen som har %eee fremmet denne kritikken mange ganger, også så har %heh s£ %eee så har %eee myndighetene på en måte ikke respondert.


men så i forhold til doktorgraden din så har du ikke men denne %eee ja denne ond£ ond£ Onde hyrde som handler om å å sitte i fengsel.


%emm noen ting tenker jeg liksom er veldig presist og så er det noen ganger jeg føler at han leser inn noe.


%emm %eee jeg merka at jeg reagerte veldig når han fikk han Tonnie fikk den cellekameraten %eee som da sitter for det vi i dag ville kalt pedofili.


ja ja det er en sentral scene hvor han kommer inn der.


ja akkurat fordi man kan ha litt inntrykk av at han heroiserer forbryteren at han %eee gjør han det der, eller nei at er det litt %overlapping?


ja det er det ja mhm\ja ja men men det og.


ja ungdoms ja eller kjæresten til Tonnie %mmm som ikke ja så vil finne seg en rørlegger da %heh.


og det å være en hyrd£ det er jo litt i %emm å være det er jo også og ikke bare og liksom være en vokter men å også skulle ofre seg for flokken sin, men det er jo når du er ond så så gjør du ikke det eller også det er jo fengselsvokteren men det er jo også han i på ungdomsinstitusjonen.


%mmm at de ser seg som voktere eller %overlapping nei som som hyr£ ja ja %mmm.


%eee ja eller eller som som hyrde ja %mmm.


han er jo mer sånn %eee ja det sekulariserte hyrdebegrepet som måtte stå som en måte å tenke makt på eller å forstå makten i det moderne samfunn, så det er jo mye mer sånn ja det det er ikke det er jo veldig lite konkret egentlig %overlapping.


nei man skulle ønske han blir reddet på slutten, men det det skjer jo ikke.


nei det er jo kanskje meningen at det skal gå galt nærmest eller.


og at han %eee beskriver en kriminalomsorg som mener at de liksom alt er i skjønneste orden og vi her i Norge gjør jo det alt så bra liksom så da er det ingenting å kritisere oss, og så er det akkurat den samme måten det møtes på i dag når det er kritikk mot kriminalomsorgen så er det, men her har vi verdens beste kriminalomsorg.


han har jo en litt mindre sånn dyster innfallsvinkel.


han så også den onde hyrde, så det det syns jeg man må gjøre %heh.


ja ja altså det blir jo en stor forskjell da at det blir liksom at det blir liksom er det ti spørsmål som du spør til hundre tusen eller er det går du dypt inn i i noe da %eee så da blir det kanskje en liten overlapping mellom sånn type litteratur og og forskning.


jeg føler han har vært med meg fra jeg var liksom ung og idealist og har liksom bare fortsatt å være med meg på en måte.


ja det er godt spørsmål altså jeg syns det er litt sånn har ikke helt %heh ja det er ja %emm %emm.


noen skriver også er det liksom bare det de er opptatt av, også det er liksom bare der deres lys brenner, men jeg følte at jeg var interessert i så mye %heh så %eee jeg studerte jo liksom alt mulig annet ja.


og det var %eee Dostojevskij og sånn, hvordan forvalter vi rettferdighet her i samfunnet så det var der hadde jeg en litt sånn motor, så jeg tenkte at jeg hadde lyst til å være med på %heh %ttt e£ de£ være et sted hvor det liksom brenner %eee og ja.


jeg har faktisk tenkt på retten flere ganger som et slags skuespill.


nei men det den det det er jo et utrolig det er så privilegert å komme så tett på mennesker fordi at du mennesker du ikke kjenner i det hele tatt så forteller de om noe av det verste de har opplevd også s£ e£ takk liksom jeg syns det er utrolig %eee generøst at de deler det med meg.


men hvordan ja nemlig %ttt så %eee hvordan har du opplevd rettsvesenet, ja?


ja ja sk£ nå har vi snakket i over femti minutter %heh vet vi %heh.


%mmm eller at forfattere kunne da også snakket med folk som har sittet %eee i fengsel ja %unint litt slitsomt om man skulle måtte sitte der selv men ja %heh.


og man kan ikke sammenlikne det med å være i isolasjon i korona det er ikke helt.


tusen tusen takk skal dere ha for en veldig veldig fin og lærerik samtale.


er det mulig å forske på musikkteknologi og samtidig være produsent for verdensstjerner som hun Beyonce?


han har vunnet en drøss med %foreign %eee eller hvert fall vært delaktig i utgivelser, nå seinest i totusenogsytten %eee hvor Nils Petter Molvær fikk %eee spellemannpris, og der var han Jon Marius %eee produsent.


%overlapping ja nei nei de de lukta alltid godt begge to %heh.


%emm og og virkelig markert seg og og åpna liksom det internasjonale musikkmarkedet for en hel generasjon med med produsenter fra Norge som vi ser nå gjør det stort da.


ja ja og det er sånn fantastisk historie om liksom hvordan når liksom de fikk ikke refrenget til å funke og Espen dro fram ukulelen og liksom ja men kom an vi prøver noe her og ikke sant og det det liksom kjempeartig veldig sånn fin prosess da %eee som som %eee som de hadde med han vokalisten fra Train.


%eee og det %emm og det da var det først var vi borte på på det Kystens hus og i %unint en sånn øvingshall som ble lagd for %eee NOSO der, og så nå er det jo i brannstasjonen nede på TVIBIT for de som ja de som for de som er godt kjent i Tromsø så er det et sånn et svært ungdomshus da som kommunen har bygd opp.


når vi kom til Tromsø så var det egentlig bare på en måte at alt det praktiske plutselig gikk opp fordi at sånn altså sånn %eee å bo med to småunger på Manhatten, det det det er veldig dyrt og veldig upraktisk.


absolutt som som a£ som er stipendiat ved Musikkonservatoriet ja %eee holder på med.


men den og %eee men den den h£ det som er utfordringa når du skal spille musikk med noen som er i California, det er det at det er tidsforsinkelse.


ja fordi at maskinlæring ikke sant det er jo dette herre det er det at vi kan bruke algoritmer til altså vi kan bruke store datasett %eee %eee og utforme algoritmer som kan på en måte s£ analysere og finne sammenhenger som vi ikke klarer å se fordi at det er så komplekst.


ja altså jeg har jeg er også førsteamanuensis i musikkteknologi ved Universitetet i Agder, men det men det er en veldig f£ %eee flott utdanning det også.


det er det er s£ ting som går også på sånne tekniske sånn der nerdeting, men det får vi kanskje ta %eee enten en seinere gang, eller at folk sjekker ut %eee forsknings-paperene dine som du kaller det altså %eee u£ publikasjonene.


%mmm %ttt jeg tror %eee det var det Jon Marius, og så %eee var det en stor stor glede å %eee ha deg som gjest her og høre på deg.


%emm hvorfor %eee er det så interessant med korsen\hvordan medisin er innkapsla, eller pakka sammen, eller %eee sånn som vi innleda med her, D-vitaminet til hun Marit.


og der %eee kommer forskere som deg inn for å gi kroppen lite grann %eee redskapa %eee for å %eee å rett og slett skille rett fra galt og og lure inn det vi faktisk trenger.


og da flytter de her duftmolekylene seg ifra der det er høg konsentrasjon til der det er lav konsentrasjon og sprer seg i heile rommet.


vi tar kunstige fettstoffer, blander dem som vi vil og legger dem i et %eee lag på bunnen av den her trakta, og så har vi en liksom-tarm, og da kan vi %eee hvis vi da putter litt medisin på toppen så kan vi se vil det herre gå igjennom tarmmembranen eller ikke, eller er det stor sannsynlighet for at det kommer til å gjøre det?


det er ingen %eee ingen %eee mennesker eller dyr som har måttet bøte med livet for å skaffe til veie det der, og dem har de samme egenskapene som det tarmen har, %eee så %eee som du sier at %eee %emm det som trenger gjennom den det vil trolig trenge igjennom vår tarm også.


ikke sant og det er det jeg syns jo også er veldig positivt at dokker\dere har %eee funnet ut det her altså.


det er noe med altså det man er interessert i det vil man jo forfølge, %eee så har jeg tenkte jo aldri når jeg gikk på skolen i Kjøpsvik at jeg skal bli professor når jeg blir stor.


%eee det gjorde jeg ikke, men %eee men det er noe med å bare forfølge der nysgjerrigheta bringer en %eee som som har nok gjort at jeg står her i dag.


det er liksom ikke noe det er liksom bare syt fra damene sin side om de klager på infeksjoner i underlivet.


tre hundre og over tre hundre og femti millioner nye infeksjoner i året er jo et gedigent tall, så ved å løfte frem den saken så håper vi jo at %eee at det det kommer ei vending i f£ i i i forhold til ideene rundt hva er det slags %eee f£ %mmm sykdommer som krever og skal forskes på, ikke sant.


så har du den andre tingen ste£ jeg syns det her syns jeg var kjempespennende at du har skrevet om, og at det er jo en måte %eee du tar faget ditt ut og gjør det samfunnsrelevant for heile globen, men det andre var den der med solkremen.


nå står det jo alltid hvor %eee altså ut£ %emm %foreign holdbarhetsdato heter det ja %eee på både medisiner og altså fe£ solkrem eller andre kosmetiske matvarer, det har vi det også på.


det er veldig lurt veldig lurt, men hvor mange gjør det?


å nei men %eee du %eee det her er sånn liten sånn %foreign som man kaller det.


så det kommer jo an på korsen\hvordan du har %unint hvor snill du har vært med solkremen din.


det er det er rått rett og slett %eee Marius.


og det som er juicy her da, eller som er kanskje det mest alvorlige, det er brudd på menneskerettighetene.


det begynner på en måte som et minimumsstandard at es£ menneskerettighetene at staten skal la være å ta livet ut av borgerne sine.


så det vi har altså vi trenger ikke å ha et eget lovverk.


og det her er %emm %eee altså jeg jeg skal liste opp fem eksempler som du %eee tidligere har kommet med.


sånn at tiltak et er på en måte fornuftig og riktig, men gjennomføringa blir uriktig, hvor man ikke bruker det regelverket som er der for å sikre at det blir lovlig.


sånn at man blir helt man blir helt stengt inne i en en prosedyre eller en en er£ et regelverk som som institusjonene lager seg.


%eee sånn at sånn at dem kan vi jo ikke kritisere.


det betyr at d£ praktiseringa av beltesengbruken er fullstendig overlatt til %eee hvilke rutiner det er som finnes på institusjonen.


og så sier dem det at i enkelte ekstraordinære tilfeller kan man tillate opp til tjuefire timer.


og da er det ikke noe med at det nødvendigvis er en uriktig vurdering, men da handler det om at pasienten sine rettigheter ikke blir godt nok ivaretatt.


og så opplever pasienten det her som truende og slår etter personalet.


og så har jeg så også fått gjennom V_G\VG sine oppslag, så har jeg også fått tilgang på det materialet som dem har henta inn og hvor jeg har sotte\sittet og kosa meg med det %heh %eee og og gjennom det har fått tilgang til en til en altså til en empiri til en til en forståelse.


og så opplevde jeg de herre situasjonene kom opp akkurat de samme situasjonene der jeg vi£ tenkte at jo, hvor er beltesenga, ikke sant nå dette må løyses på den måten, og så sa at nei, men det er barnevernsinstitusjon, vi har ikke belteseng.


og så er det sånn at ja greit, så knuses det fem fat, %eee og så er det å rydde litt opp etterpå, men men det oppstår ikke en voldssituasjon, sant.


er det noe som skal tilsi at reglene her er ulike?


og da betyr det at de tiltakene som man da må bruke for å stoppe den her, dem bør da også i prinsippet være lik.


men så er det også en juridisk utvikling, hvor det stilles et krav til at det skal være en rettslig kontroll av det som skjer inne på institusjonene.


så tenker nei nei nei, da blir dem det ville ikke være grei og snill.


ja så det er i praksis det du tenker og håper at forskninga di har ført til om femti år.


vi måtte vi må analysere dette dypere enn vi har gjort til nå.


vi må forstå det som mer komplisert og komplekst.


men %eee tusen hjertelig takk for at du kom hit og ville snakke med oss.


jeg forbinder botanikk med fine planter som er %eee festet på ar£ presset og festet på ark og blir oppbevart i herr og fru barium eller hva man nå kaller det for.


så en en innsjø er så naturlig %foreign over akkurat det som har vokst rundt en innsjø.


mens her er det %eee rett og slett bare en %eee en knallhard jordprøve som du må p£ plukke ut sånne små frag£ fragmenter, det er ikke sånn at du ser hvordan plantene så ut %ttt for %eee tjue tusen år sia.


ja nei det er det er lokale forholdet, det er berggrunnen rett og slett formasjoner i fjell og fjorder som gjør og spesielt denne bratte kontinentalsokkelen der som som gjør at akkurat der så rant a£ brearmene bare rett ut i sjøen.


altså de aller eldste lagene så finner vi %eee sånn fjellvalmue for eksempel som man finner høyt på Dovrefjell og e£ på Svalbard, fjellvalmuen som er overalt på Svalbard i dag, hvor det er også mange lokale arter så det er litt spesielle %eee interessant %eee interessante arter.


og og  %emm t£ altså lav temperatur i seg sjøl er ikke det største problemet for f£ plantene.


og det å ha en en sånn her næringskilde som de her fuglene har brakt med seg masse %unint inn, %eee det gir det ko£ kan kompensere for lav temperatur.


sånn at planter som ellers ikke ville ka£ kan ha vokst kanskje under de temperaturforholdene kan klare å få nok næring og vokse det er i prinsippet det samme som du gjør i hagen din.


og og jeg har sett mye på på hva hva %eee hvordan kom de til Svalbard for eksempel?


hva skjedde da med de arktiske artene sånn sannsynligvis vi håper vi£ virkelig at vi finner noen i i de borekjernene vi har fra Nord-Norge i dag.


det har du også vært involvert i å forske på.


og vi prøvde å spire det her ved dagens %eee Svalbardtemperatur.


ser man på andre områder som Hawaii eller noe sånt som eks£ det er helt ekstremt hvor man bare finner lommer av den stedegne vegetasjonen alt annet er innført.


uten kunnskap så kan vi ikke ta noe valg.


så det er det det det det er vår jobb det å frembringe den kunnskap som sier noe konsekvenser av de valgene vi vi tar.


for for å finne svaret på det så må vi gå inn i %unint og ikke bare se på D_N_A\DNA til planter, men også se på D_N_A\DNA til laumakk\bjørkemålere.


hvis du da f£ klarer å finne laumakk-D_N_A\bjørkemåler-DNA og ser at det samtidig er en endring i v£ i kass\hva_slags planter vi finner, da vet vi at den forårsaker en %eee en endring.


så dette grønne forskningsfeltet som jo botanikk er i mine øyne det har altså de mest sofistikerte %eee metodene og laboratoriene n£ i dag, så det er jo det er jo en utrolig spennende utvikling.


og så begynte på biologi og kjemi her samtidig, og så trivdes så godt på biologi.


og hadde nok egentlig kanskje tenkt litt mer på zoologi, men så var det et prosjekt på hvitkinngås på Svalbard hvor de tenkte trengte noen som kunne se på hvordan vegetasjonen påvirker %eee hvordan gåsa hekker og hvordan hvor godt den passer reiret og hva den spiser og sånt.


%ttt og det er jo et %eee %ttt %eee tema.


%eee og det høyrest jo enkelt ut kanskje men.


%eee så det har me jobba med etterpå då med med folk på ski og med ansiktskamera analysert ansiktsuttrykk og liksom %eee ja prøvt på alle mulige vis også ta tak i dette her, den opplevelsen\opplevinga.


men du gikk mer ekstremt til verks når det gjelder basehopperne enn å måle ansiktsuttrykk og %overlapping.


men eg hadde %eee eg hadde ingen planar om å drive med basehopping.


og det er jo d£ du kan ikkje seie at det er kontrollert men det det då har du ein instruktør som er med deg og liksom passar på %eee alt han kan passa på.


ja nei den eg har eg målte han på fyrste hoppet og då var han tett på makspuls altså hundre og femogåtti\åttifem eller noko sånt.


og då hadde eg stått i ro ein time %eee.


til hvilken nytte hva skal vi bruke den altså hva du bruker den forskninga til?


det her det handlar om meistring sant det handlar om å sette seg mål som er heilt på kanten av det du klarar.


det er dotter til Sigmund Freud som er liksom ein av dei ruvande skikkelsane i psykologiens historie.


og jo meir me ser på dei jo mindre spesielle blir dei.


%eee altså og og viss du endar opp på fjellet utan trening så er det galskap sant.


og då er eg einig med ho Anna Freud då bør du få då då er du sjuk og bør få behandling.


men for han så er det så er det innafor.


nei %eee eg trur jo fyrst og fremst at %emm.


altså %eee me lever jo i eit %eee i eit samfunn med med folk og %unint så.


men eg %eee eg hadde ein kompis som lurte på om eg hadde lyst til å vere med å segla.


%eee og enda opp med dette her basehopparane.


%eee då blir svaret blir kanskje litt tydelegare.


og alle kom liksom og skulle gje ein high five og kjempebra Hetland liksom.


og for fyrste gong så kunne eg liksom eg kunne sjå det er jo det er jo ein fantastisk plass.


altså det der er masse bevegelse her altså.


men denne gongen her hadde eg ikkje lyst til å slutta sant %eee for det var så kjekt.


og når du nå jobber ved Senter for %eee %eee snøskredforskning.


%eee og i i ein sånn snøskredsetting så ser det ut til å bli verre ikkje betre.


ikkje %mmm ikkje plent meir om korfor snøskreda løsner\løyser fordi at det har ingeniørane gjort for lenge sidan.


og i Tromsø så er det så har dei gjort ein formidabel jobb med liksom med utdanning av lærarar.


%eee du treng ikkje la dei leika på vegen sant det det er ikkje det.


eg seier ikkje at dei skal sykla utan hjelm liksom men det det %overlapping.


og vi må da fortsette i vår verden uten å være så veldig redd for frykt.


me skal sjå litt nærmare på nokon av dei, og me begynner med ein av dei fire store i norsk rock, nemleg Raga Rockers.


kor mange konsertar hadde dokker spelt, trur du %overlapping?


nei da så det er også litt sånn man bruker masse triks og og når jeg liksom %eee bare for og s£ sammenlikne da nå med da hva skal jeg si, det er mere kunnskap om hvordan man skal få til lyder bra så den gang så ok, man hadde romklang og sånn, men da er det liksom kompressorer og man gjør mye mer sånn ting med %foreign og alt mulig sånn for å optimalisere stemmen da.


men jeg kunne trengt hvis en produsent også mener en som på en måte kunne dratt lydbildet og gjort det mere proft og troverdig og sånne ting så skulle jeg gjerne hatt det, for det har alltid vært teknikeren sammen med bandet som har gjort det, men da hadde det kanskje vært kjekt å fått en utenifra som sagt, som ikke blanda seg inn i låtene men bare blanda seg inn i lyden, for det har jeg ikke peiling på liksom hadde ikke noe peiling da så.


ja det hadde vi så ja vi hadde med Helge Gaarder som produsent som jeg da kjente fra før av, spilte sammen i Kjøtt og han har jo liksom på en måte hadde vært liksom mer i i det produsentleddet, for når jeg spilte med Kjøtt så bare spilte jeg trommer, så jeg var ikke satt ikke å miksa de skivene etterpå eller gjorde noe med det utover det.


og og det er jo også litt for at det var jo en sånn periode det var liksom det var litt sånn mer av det kje£ drep£ kjendiser ble drept og sånn så så egentlig så er det en humoritisk låt i den forstand at liksom, jeg kan hjelpe deg med å slippe problemene dine hvis det er det du vil.


ikke sant og det er sånn triks jeg har brukt %eee det %unint hva skal jeg si det er en av de effektgreiene jeg bruker da.


å liksom på en måte å være en taper da og ikke syns selv at du fortjener det ikke sant da kommet fort, sånn som han Lennons morder, han var jo misunnelig, han var sjalu ikke sant, han følte seg som en %foreign og ville bli en %foreign ikke sant, så det var liksom eneste måten han kunne få til det på da så at så det er jo liksom psykolo£ det er jo psykologi ligger på en måte i mye da, så jeg tenker ofte sånn.


og det det stort sett tar bort hva er det mest %eee slitsomt for ørene at jeg står foran slagverket.


så jeg får du symbalskvalet inn i øra ikke sant så så da begy£ og når jeg hadde de i ørene, så ble det liksom mer sånn %unint til å begynne med da sånn oppvask på %eee på hendene, hva skal jeg si, sånn at du liksom ikke kjenner det varme vannet, du får ikke med %unint og mye av nytelsen ligger jo oppi der så wo£.


så %heh så det er jeg glad for, at jeg har sluppet %eee nei da, det har vært brutalt altså.


jeg har jo hatt perioder i livet hvor jeg har vært mere depressiv og det er kanskje liksom da jeg kanskje ikke har liksom klart å le da på en måte %heh så det kommer an på liksom åssen man velger hvordan man velger å se verden da man liksom på en måte, hvis man først velger å dykke inn i hva skal jeg si verdens ondskap da og ta det innover seg da, så er det jo helt grusomt hva som skjer der ute.


me skal snakka om Ten Thousand Lovers ja.


%eee %eee f£ forholdet til sangen er jo at at den sangen den %eee den skulle jo egentlig aldri skje for v£ T_N_T\TNT vi var jo ferdig med det albumet sø£ som heter Tell No Tales.


og men meg og Diesel da vi er da på et diskotek og disk£ %eee diskomusikken var like jævlig %eee da som nå.


det var akkurat samme skitten %eee litt saktere kanskje, der var %foreign hundre og tjuefire.


det det er faktisk spenningsto£ mye spenningstoner i i i komposisjon da.


men dokker hadde ein eller annan sånn hunch då som gjorde at dokker tenkte denne her %overlapping.


ikke sant vi ga akkurat samme energien på på på på hele den plata på alt, og og det trur jeg er e£ en utrolig sånn riktig måte å tenke musikk på, altså at du ikke driver og jakter etter %eee en hit liksom, dette her er noe som det kommer og da ser du gjengen din.


det er en bra ting, og og hvis du hører mye av den rocken den gode rocken fra syttitallet så det er ikke noe begrep du du altså aldri hørt en kommentar om at Led Zeppelin øker på eller så så så så det ble et eller anna, og som har vært sia en altså jeg tror etter Ten Thousand Lovers kom, det var først etter det alt skulle være på griden.


jeg jeg kan jo ta noen av dine heltinner %eee sikkert hvis du ser på Joni Mitchell, det er ikke noe smådubbing her på noen av greiene og sånn på dem store produksjonene.


det er det er progressivt den den skitten der %unint.


at du skal tenke over det nei, men trur du det er liksom er litt noko av nøkkelen til at at songen opplevast?


altså ein tenker jo på T_N_T\TNT og heavy metal som ein sånn maksimalistisk, at ein er inn forbi ein maksimalistisk sjanger, men sjølve komposisjonen her er ganske stram eigentleg.


det er ofte fra første vers til andre vers så er vi ikke samme, litt sånn som Cheap Trick.


også sånn fortsatte du til du hadde fylt opp tapen, da gjorde vi det.


ja det er jo mye\mykje, det er jo %eee heftig koringar %eee her.


den er jo eit flettverk av av forskjellige ting.


kun ett element på plateinnspillinger for da slipper du all den omliggende faselyden og sånn, også bare også blir det jævlig %foreign også går det til helvete, så så det er en viktig det er jo mange som har lurt på ikke sant åssen i helvete får du den gitarlyden, men det er jo mye av den at den er faktisk ganske liten.


er det her har du akkurat soloen er nok ikkje gjort så mange gonger men %eee men har du dubba elgitarane mye\mykje her òg sånn som med kassegitaren?


aha, eg trudde det var nå du skulle fortelja at du hadde sånne feite sponsordealer og alt.


nei nei herregud forandrer da ikke dev£ det.


%emm dette er avansert og %eee jeg har vært en %foreign, jeg kunne alle Bach-invensjonene når jeg var fjorten liksom begge stemmene for for gitar og sånn, så så jeg har alltid vært en %foreign for klassisk musikk men.


me går litt tilbake til %eee til til songen igjen, også me oppdaga noko når me høyrde på slutten så me tar berre og høyrer den ferdig miksa versjonen høyrer slutten på den først.


me skal m£ me berre høyrer l£ samanlikne litt med råopp£ råopptaket.


for for det tar ei stund å finne opp i et sånn riff %unint.


enn noensinne ja ja og men dette går også i bølger.


så du skal ikkje prøva å ta for masse kontroll og og s£ styra ting for masse.


%eee og det er et kildemateriale som er sånn det forteller så mykje\mye for det forteller om helseforhold og sykdommer som fantes, men det forteller om veldig mykje\mye mer om korleis\hvordan det var å leve i Norge på den tida.


og det e£ e£ vi har jo en del kilder til såkalte vanlige folk sin liv, men henne\denne hen\her er en kilde som som er ganske interessant fordi at den forteller om om på en måte hverdagslivet til %eee til vanlige mennesker.


jeg er jo ikke medisinhistoriker så for medisinhistorikere så er det på en måte en en unik kilde fordi at det sier veldig mykje\mye.


mhm\ja %unint ja det er et grunnleggende kilde£ skille for historikere det er sånn som du gu£ terper på i når du tar årsstudium eller n£ før£ gun£ bry£ begynnerstudiet i historie altså å bruke en kilde som en levning det er altså da er det som en rest fra fortida.


og så er kan en kilde òg brukes som en beretning og da forteller kilden kan den brukes til å fortelle om forholdene utenfor seg sjøl, altså den forteller da om i hen\dette tilfellet om legene sin vurdering av situasjonen altså i helseforholdene korleis\hvordan det var.


nei det blir mer spennende synes jeg fordi at du %eee nettopp at det er en kilde som kan brukes på veldig mange måter på tå£ kan altså den forteller er veldig rik da synes jeg.


%eee jeg jeg har jo skrevet flere lokalhistorier %eee fra Rana kommune blant anna og så har jeg skrevet Skedsmo kommunes historie.


altså da som var %eee altså hjelperne til legen da %emm %eee så så det bare der er på en måte har du starten altså det gir en gir en kilde som gir oversikt over sånn helt grunnleggende kunnskap om et lokalsamfunn.


men sånn som flateinnhold og %eee og %eee innbyggertall og sånn det kan man finne ut på andre måter?


det kan en finne på andre måter òg absolutt.


dem dem går jo gjennom hen\her de viktigste sykdommene %eee s£ på en måte som va£ herja i til enhver tid og gir en s£ tallmessig oversikt over %eee over antallet syke og antallet døde av de ulike sykdommene %eee sånn at tallmaterialet er en viktig del av hen\denne kilden.


det det handler om at %eee dårlig helse var et økonomisk problem òg for %eee for %eee myndighetene.


mhm\ja så da er vi tilbake til tabellen igjen jeg snakket oss litt bort %eee da er dem på en måte kjem\kommer med det s£ %eee tallmaterialet da som dem %eee har oversikt over altså rapporterer veldig detaljert og grundig over de ulike sykdommene som %eee finnes som fantes og som hadde betydning.


ja det var ganske mye difter£ det var faktisk fem hundre og åtte behandlede tilfeller av difteri.


også i løpet av attenhundretallet særlig siste delen på attenhundertallet så er det tuberkulosen som blir det store helseproblemet siste delen på attenhundertallet og framover på nittenhundretallet så er det så er det.


også selger dem kaf£ selger dem det isteden til meieriene å drikke kaff£ %eee kaffe isteden er forklaringen som legene gir sjøl på det.


så det er mange sånne frodige beretninger om det med kaffen, så det var ei var ei reell bekymring dem hadde for at kaffen var helseskadelig.


nei og nem£ neimen dem er jo ikke påfunnet altså dem er jo ikke fantasi i den forstand at jeg har diktet fritt.


%eee det er ikke fra medisinalberetninga jeg lurer på om det er en anna kilde %eee.


jeg tror det er en sånn %eee en sånn muntlig beretning.


jeg utbroderer det jo mer seinere og gir mer %eee informasjon om det, hva som var vanlig, korleis\hvordan dem går inn i noen mønster.


altså jeg har jo et innledningskapittel le£ til hen\denne boka der jeg prøver å redegjøre for henne\dette hen\her og jeg har skrevet noe flere artikler om det der jeg prøver å å diskutere det grepene jeg tar.


så sånn sett så er er det jeg gjør prøver jeg å diskutere er ikke prinsipielt vesensforskjellig fra skjønnlitteraturen, men det er beslekta samtidig som det har elem£ altså har ting ved seg som gjør og henne\dette læll\likevel i vitenskap.


det var ikke den jeg sjekk£ det ligna ganske mye på det han skrev i attennitti.


%eee skal jeg lese et lite avsnitt til fra fra %eee Karen videre?


og hun hun påstår at det er på en måte menneskelige følelser er på en måte konstant over tid.


så hadde de jo i hvert fall når man snakker basert på medisinalberetningen så hadde de jo hadde de jo mye dårlig da, de hadde jo ganske ille, men %eee de må jo ha hatt det bra også innimellom.


men det er jo ikke sikkert de opplevde det som frustrerende heller, eller?


nei vi har vel fått snakka om en del om %eee.


kjære alle sammen velkommen til Nasjonalbiblioteket og denne markeringen av at det i år er fem hundre år siden Norge for første gang tok i bruk boktrykkerkunsten.


i utstillingen Lause typer og stramme bind som åpnet tidligere i dag bryr vi oss i liten grad om bokas innhold.


i dag i tjuenitten har den trykte boken fått selskap av andre medietyper for tekstformidling.


kanskje lukter det trykksverte, kanskje mugg, kanskje kaffesøl, men hva lukter lesebrett?


det er fem hundre år sidan og me er i Noreg nærmare bestemt i Nidaros kor es£ erkebispesetet ligg.


me er i eit land som fortsatt\framleis er ein del av Kalmarunionen, eit land som er ferdig med svartedaude og snart skal gå inn i reformasjonen, men det er det ingen som veit noko om ennå.


me er i eit Skandinavia kor %eee danske kong Hans og hans son Christian dette med Hans skjønner eg ikkje heilt, han burde heitt Fredrik, men det finst altså ein dansk kong Hans midt inni rekka av Christianer og Fredriker.


%eee til å å snakke om dette så har vi då %eee forskingsbibliotekarane Espen Karlsen og Bente Lavold som er her og som er flinke folk som kan mye\mykje om desse to bøkene og dei skal få komme inn om ein bitte liten stund på aller statelegaste manér.


men så må dei få kla£ applaus etterpå og det må me læra så nå må me klappa for dei.


så Bente fortel oss kva det er vi ser her!


%eee men eller desse ofte ofte ti£ ofte tidebønnene %eee mens Missale kunne man\ein bruke heilt fram til femtensyttifire.


Valkendorf han var jo ein dansk adelsmann og han må jo ha vore veldig begava\gåverik.


det er jo òg det at Valkendorf er jo kanskje ikkje den mannen Christian den andre trur han er.


og då håper han at han skal få gjennomført sitt ikkje sant og noko av det han vil han vil ha inntekt med ressursane frå for eksempel %eee frå fiskeria.


%eee du som du sa du fekk ikkje med deg alt men du kan jo lesa dette %eee rett og slett.


nei det er breviariet det som også er den første trykte teksten på norsk.


%eee jeg kan si noe mer om det fordi prekenen var på gammelnorsk og den er ikke med i Missale.


det fekk dei over heile verda på sitt eige språk %eee men kvifor er dei der jækla fastedagane skrive på norsk?


%heh ja %heh dei er jo dei er jo tatt med frå det er jo eit innlegg som er tatt vel frå er det Jon Raudes biskop Jon Raude på tolvhundretalet.


beklagar altså det var ikkje varsla at vi skulle snakke om desse her tinga men men det er faktisk berre det vi skal snakke om %eee.


og det gjer han jo med eit sånt %eee eit sånt våpenskjold så dette er jo nesten ein slags logo ikkje sant.


ja sant for det er jo noko heilt anna enn å få Dagbladet med når du kjøper bok i butikken sant at du får førti dagars avlat.


%eee men så er det ein akkurat det dokker seier nå gjer at det kanskje skurrar litt for viss det er erkebiskopen som bestiller det inn og og så skal han selja det ut til kvart enkelt kjer£ kyrkje eller prest så, så veit vel han som alle andre at det er ikkje sikkert alle har råd eller kommer\kjem til å gjere det.


og kommer\kjem st£ altså ein kvar forleggar vil jo då vurdera kor mye\mykje lager du er villig til å sitta inne med for det %eee kor mye\mykje du tar inn.


altså det er jo litt problematisk for vi vet jo ikke riktig altså estima£ altså Jan Brendalsmo gjorde et estimat på trettenhundreogfemti kirker i middelalderens Norge altså eller det er i og for seg sånne som er dokumenterte.


og så er det andre forskere som mener at det er og det mener også han fordi det blir stadig oppdaget eller dokumentert flere kirker så vi vet ikke riktig.


og altså for fem hundre år sidan så kom det eit opplag som i dag ville gjort at du var innom på bestseljarlistene til Tronsmo eller eller Dagbladet eller V_G\VG.


det er insitamentet til å skaffe seg den boka det er veldig sterkt.


dette er jo sånt som er morosamt å spørje når ein reiser rundt då %heh.


og det er etter at dei har kappseglt og då har %eee det er jo på ein søndag så Olav går jo selvfølgelig\sjølvsagt til messe, mens Harald han derne han tjuvstartar og begynner med ein gong å segle oppover.


ja sant der har vi Olav og der har vi draken.


sant at man\ein plasserer seg sjølv kanskje då hvis desse herre legendene som du fortel om har noka føringar frå dette bildet som då sikkert er sannsynleg sidan du fortel oss det %eee.


så s£ det derre altså så hvilket\kva tidsnivå er det eigentleg religionen utspeler seg igjen?


å d£ og %eee det er jo også tekster i Missale som ikke fins i ordoen for eksempel om %eee en legende om tornekronen fra som er norsk fra t£ tolv syttitallet som jo kom etter ordoen er jo da.


ja men det er det er andre aspekter i dette for majoriteten av de messedok£ bøker som er dokumentert i Norge altså da er da gjerne %eee i form av løse fragmenter i Riksarkivet.


det betyr at me har ein liturgi som eksisterer.


det er %eee retorisk altså %eee altså nå regner man vel kanskje med at altså vi vet jo ikke riktig hvor mange bøker hver kirke har hatt.


han har jo rett i altså han har rett i det at det er veldig mange gamle bøker.


så du du kan spora ein teologi eller ein liturgi då som skil seg frå den som man\ein ville funne i %eee i %eee Marseille på same tidspunkt.


altså det man kan si er jo at %eee det var ikke be£ bibelske %eee liturgiske men ikke-bibelske tekster i sekvensene da så.


%eee den er trykt for Noreg det finst to sider på på på norsk eller på norrønt i han.


%eee men sjølve prosessen av å trykka boka altså Erik Valkendorf sit i Trondheim får trykt dette ut.


bestiller bok ja han %eee han reiser jo ikkje ned sjølv, men han sender ein på ein måte ein ein som skal passe på og då er det jo denne herne Johannes Rev som er sekretæren hans på ein måte og han er i Paris for dette er eit breviarie og det blei jo trykka i Paris.


og %eee og så f£ sa då henviser\viser dei til gode trykkarar ein som er Johannes Kerbriant og %eee så trykker desse her og dei er liksom gode solide handverkarar som er liksom på høgde med nesten det beste i Paris.


og Paris er jo ein by der dei er veldig gode på å trykke bønnebøker og pasjonaler.


j£ ja av Paul Rev som er broren til denne her Johannes Rev.


det hadde ikkje gått %eee og og og i Paris og trykke det.


og då opp til Nidaros for det må ha vore ganske f£ d£ det det g£ det er det er litt last i den koggen viss dei kommer\kjem samtidig.


det er veldig mye\mykje og spørsmålet er jo det er vel uavklart om om dei batt inn dei batt kanskje inn ein del i Paris.


med altså med a£ viss viss bøkene er innbunde med gamle missaler altså gamle %overlapping kyrkjene så har enten han Paul Rev kjøpt opp eit helsikes masse gamle messebøker eller så er det meir sannsynleg at det har skjedd lokalt på staden då.


men då er det rart at dei har latt den ruta stå open.


eller eller tenker dei at det er på ein måte ein slags overgang mellom den trykte boka og den handskrive boka at det er.


men det er jo morosamt vi ser jo eksempel på at folk har prøvd å fylle dei ut sjølv då og det er jo veldig freistande meir eller mindre vellykka bokstavar som er satt inn for det er jo sånn at ein føler det det er jo eit tomrom der.


men det finst eit anna tomrom her kor dette er sjølvinnfyllingsbok viss du blar litt Erling for eg trur me har notelinjer her òg.


men er det trur du teikninga er til presten eller er det sånn at når nokon ser at presten les ei bok og så ser dei teikninga?


så det er i alle fall lett å tenke at %eee at denne boksida er mynta på Gerhard Munte for dette er ein design som man\ein vil kjenne igjen frå jubileumsutgåva av Snorre med desse herre bordene rundt.


Espen jobbar altså òg på å fullføra eit gigantisk prosjekt som blei iverksett i mellomkrigstida som var å laga ei ordbok over norrønlatinen.


%eee det har vore litt stillstand i etterkrigstida på det prosjektet men me jobbar med det nå på Nasjonalbiblioteket for å fullføra det sånn at norrønlatinen skal vere tilgjengeleg for andre enn berre Espen i %eee %eee heile verda eigentleg ville vore greitt.


bøkene reiste i si tid og var ute i kyrkjene.


så det betyr at prestane snakka latin %eee s£ eller k£ sånn nokolunde diplomatar handelsfolk.


ja på den tiden %eee det var vel var det ikke Christian den første var det ikke %eee jeg tror det var %eee %eee ved pavestolen så sa de at han %eee at han var et vakkert dyr det var bare så synd han ikke kunne snakke.


men altså det er veldig mange eksempler på latinbruk altså for eksempel ved Håkon den femte Magnussons hoff altså en stormann reiser seg opp og holder en tale på latin så spretter Håkon den femte Magnusson opp og svarer med en lang tale på latin.


hallo alle sammen og velkommen hit til Nasjonalbiblioteket og Målstova.


og da gir jeg rett og slett ordet til dem.


så det finnes veldig mange historiespill fra sånn ganske tidlig av femtenåtti tidlig nittitall %eee og så videre %eee men %eee de mange av de historiespillene til Shakespeare når de kommer ut i bokform på femtennittitallet så blir de fremstilt som tragedier.


altså på et eller annet tidspunkt sånn så skjønner man at %eee at Shakespeare får en idé om at dette her kan han jobbe videre med %eee og og at det gå£ at han kan knytte det sammen på ulike måter men det er veldig farlig å å gå ut fra at at Shakespeare tenkte dette på dag én.


det det den tanken tror jeg aldri har vært der, men at det har vært en slags sånn kommersiell %eee logikk og en kunstnerisk logikk, det tror jeg %eee absolutt at man kan snakke om.


%mmm men %eee for enkelheits skuld så kan me då etablera at desse tre skodespela, Henrik den sjette del éin, to, tre, dei dekker den historiske epoka frå Henrik den femte sin død i fjortentjueto fram til Henrik den sjuande kjem til makta %eee i fjortenåttifem.


berre ein konkret i Henrik den sjette-stykka òg så er det jo %eee det me i seinare stykke får ein mykje meir vektlegging av den enkelte kongens vekst og fall, så i Henrik den sjette så er jo ikkje kongen så viktig eigentleg.


han er interessant nettopp fordi at han han vil helst ikke være konge.


som ei demonisk heks %eee men det som jo er interessant er at at fordi at historiespela er ikkje kjent for %eee det er ikkje her dei beste kvinnerollene ligg.


det er jo veldig %foreign %eee for å for å si det %eee slik.


men men jeg tenker også at hennes ondskap er veldig mye en konsekvens av nettopp monarkens svakhet egentlig.


han %eee kona sier jo til ham at %eee hun trodde han skulle være lik %eee denne Suffolk hennes elsker %foreign litt sånn innuendo %eee men han vil bare be sier hun.


og og det synes jeg er kjempeinteressant og det er jo en sånn parallell nok en gang til tilbake til jobben min og i sånn %eee post-sovjetisk politikk så er det jo på et tidspunkt hvor han på en måte sitter med bønneboken liksom og på en måte nei nei jeg vil ikke bli kongen deres jeg, det blir jo alt for mye for meg, og på en måte da regisserer på en veldig sånn.


nei det det som skjer med henne er det som skjer med oss ikke sant.


men no må me faktisk %eee komme oss vidare.


nå har han muligheten til å vise hva han er verdt.


og Rikard den andre er ein ein ein ein rettmessig ke£ konge av England, men han er òg ein konge som neglisjerer det politiske spelet og nødvendigheita av å bygge alliansar, nødvendigheita av å vere på god fot både med med med folk i hoffet og med med folket.


kan bare %eee skyte inn før jeg gir ordet til Aage at at det er veldig tydelig i begynnelsen første scenen i i Rikard den annen %eee der er det altså en en %eee konflikt mellom er det Mowbray?


%emm Hamlet sier jo det derre %foreign ikke sant og så og der er det på en måte dette her det indre det indre livet er er liksom.


jeg tror det det er her %eee mye av det moderne selvet %eee oppstår og at det er at det er den dreiningen i Shakespeares forfatterskap der også at den ytre historien den er ikke så viktig lenger.


og det skjer i det øyeblikket han minster makten og han ikke lenger kan støtte seg til den offisielle det offisielle selvet som han har vært vant til å ha og som på en måte er den bekreftelsen han har fått.


og dette var ganske betent fordi at i femtennittini så hadde det kommet et i en historisk framstilling av akkurat de samme hendelsene som hadde blitt %eee som hadde blitt forbudt faktisk, %eee mye fordi at den hadde en til£ tilegnelse til Essex.


ja og %eee Henrik sin tilraning av trona frå Rikard kastar jo òg lange skuggar inn i dei neste spela som er Henrik den fjerde del éin og del to, og òg Henrik den femte som kjem etterpå.


den fortapte sønn som forlater %eee sin for£ farsarven sin går ut i verden sløser med den og så har han tenkt å gjøre en omvendelse og komme tilbake og ta makten og og og og heve seg over dette her.


men samtidig så er det som iscenesettes det er på en måte det sviket som Hal %eee planlegger å gjøre mot Falstaff også,


han er jo den beste spilleren og også på den måten at han han han får jo ting skikkelig til da %eee gjennom hele veien, men det er jo et eller annet at %eee %eee du mister jo %eee sympatien helt for han når han fornekter egentlig Falstaff på slutten.


%eee er det %eee kan det liksom brukes til å reparere en arm?


men jo men samtidig da %eee dette her er jo akkurat samme som skjer i Edvard den tredje, for så vidt ikke sant, men i Edvard den tredje sånn så er det %eee er det er det %eee det er greit.


og så kjem Henrik den femte inn og skal liksom han er i£ han er skjult så han berre sit og høyrer på dei.


%overlapping så hele The Globe brant ned og muligens var det det som gjorde at Shakespeare trakk seg tilbake fra teaterlivet.


%eee under vignetten Min kilde så har vi på Nasjonalbiblioteket en serie hvor vi inviterer historikere eller sakprosaforfattere til å ta med seg en slags yndlingskilde %eee og fortelle oss litt om den og hvordan de har brukt den %eee med det mål at vi skal lære litt om det temaet men også om hvordan historie skrives og hvordan noe lite kan kaste lys over noe stort.


ja altså han hadde Munch tok opp penselen i attenåtti som %eee en veldig ung mann %eee og begynte å delta med utstillinger og i Kristianias kunstliv fra attenåttito og fikk sitt store gjennombrudd med des£ det Det syke barn på høstutstillinga i attenåttiseks.


%eee så dette er Munchs første fase så hvor han da er en del av den naturalistiske generasjonen en å£ og i og for seg sprenger det formatet.


han er en tur i Paris i attenåttifem %eee men det er bare en kort studietur, men høsten attenåttini da drar han for å lære %eee og fullføre sin utdanning.


%eee han vil ikke gå på skole som de andre og han flytter ut av bykjernen i Paris og bor der i en noen uker aleine og er syk og deprimert og skriv£ begynner da å å å skrive.


han var den beste %eee av sin generasjon %eee og og løfta fram av alle som had£ enorme forventninger til ham.


%eee men maleriene så er det jo %eee stort tema både i samtida og seinere at han at at at han %eee stilte ut fer£ uferdige malerier %emm.


%eee men ingen %eee modellen til jenta er en er en jente fra Grünerløkka som het Betzy Nilsen som hadde dette rette rødhåra bleke utseende og satt modell og modellen for moren er tante Karen.


%eee moren døde i attensekstiåtte så alt det her det er to tuberkulosedødsfall %eee bak %eee i i så langt i familiens %eee liv.


så det jeg tror Munch jeg t£ jeg tror han %eee gjør her det her for her kan vi jo bare spekulere er å ta et ganske sentimentalt kjent motiv og som folk kjenner igjen og som berører hjertet ikke sant det er døende barn.


%eee og det skiller seg jo også så ut i i samtida at at man kan spørre seg hvor i all verden kom det fra og hadde jeg det er klart det er det som er så jeg er jo historiker jeg er ikke kunsthistoriker %eee så jeg b£ blir jo veldig interessert i samfunnet jeg da %eee når jeg kommer til en sånn et sånt problem.


altså vi hadde et slags vindu i attenåtti og nittitallet særlig hvor Skandinavia og kanskje særlig Norge hadde sånn var sånn kulturell kraft som som %eee som s£ fikk en stor innflytelse særlig i tys£ det tyske området.


de hadde jo kanskje med seg en slag autoritet det da når de kom tilbake fra det store utland.


han har jo da han begynner å male som en ung mann sammen med sine venner %eee og de som er hans fedregenerasjon er bare ti til femten år eldre enn han.


så man blir intenst opptatt av alt som har med elektrisitet å gjøre, for det er jo magisk.


alt han gjør uansett om det er noe grusomt om og sett om han kommer i en skj£ fylleslagsmål på en en bar så vil det være en de£ noe han bruker %eee formidler som en del av kunsten men også oppbygning av på en måte kunstnerimaget eller kunstnerpersonaen.


%eee motebetegnelsen den gangen var forresten nevrasteni %eee et begrep som oppstår i U_S_A\USA på attensekstitallet og som sprer seg veldig %eee i Europa på attenåttitallet og framover.


men Munch gjør ikke det og det er ganske viktig fordi han ja altså han ser på sykdom til og med galskap som en form for ressurs %eee så lenge han får lov til å definere det sjøl.


%eee han har denne romantiske sida ved seg.


ja og det tror jeg er en stor feil da fordi og jeg vil i alle fall ikke være en sånn biograf som knuser alle disse mytene %eee og og si at alt er bare påtatt og alt er image for da hva sitter man igjen med da et bilde av en sånn kunstner som sitter %eee i joggedressen hjemme og planlegger hvordan han skal gå ut og ta på seg kunstnerklær og se ut som en kunstner.


%eee man får det som edga£ Edgar Allen Poe allerede i attenførti skreiv en novelle om og kalte %foreign.


%eee ja og han gjør det med god hjelp av alkohol.


%eee og han %eee han ha£ han kommer opp i disse situasjonene og han gjør det med vilje og når han kommer ut av det og samme hvor han mye han er ydmyka %eee og hvor mye han er banka opp og hvor blodig han kommer ut av en slåsskamp så sørger han for å sende skrive til %eee %eee tante Karen kanskje eller en venn.


så han han ser P_R-verdien\PR-verdien av hva han kommer opp i hele tida.


%eee og du ser det når han få på sitt mest gale %eee for han er %heh han er ganske han er mye drøyere enn jeg trodde faktisk når jeg begynner å se på det.


mens i Munchs hode blir disse tre en sånn trio som forfølger han i fylleslaga i Berlin så ser han deres ansikter i andres menneskers ansikter og de blir altså sånne demoner som forfølger han.


hvis vi skal dra det litt %eee tilbake igjen til utgangspunktet så så da kan man kanskje si da at den kilden her og det brevet det er ekse£ eksempel da på Munchs metode og hvor hele hans liv alt det han gjør går inn i en slags kunstnergjerning.


men etter %eee han treffer denne Tulla Larsen i attennittiåtte og de følgende åra er han ikke så produktiv og da har han en stor krise hvor han og løper hvor egentlig hun løper etter han og han løper %eee motsatt vei.


kunstneren er en Kristusfigur som ikke kan ta del i det jordiske men må vie seg det det hellige altså kunsten.


så det den strammes til på en måte %eee og egentlig er jo det her avantgardens posisjon for %eee som jeg åpna med å si at han var så tidlig markerte seg så tidlig og så voldsomt som en avantgarde.


fordi det er jo v£ det er jo noe dønn alvorlig i det hele selv i det performative.


dette var det siste arrangementet her på Nasjonalbiblioteket før påske men følg med så kommer det mange flere spennende digitale arrangementer etter påske og forhåpentligvis kan vi slippe folk inn i salen etter hvert også.


hør på noen av hennes funn i ukas episode av Observatoriet!


ja man kan godt si kalle det for en kontekst som mennesker befinner seg, eller bor i, eller lever i.


det er det som er så så folk kanskje ikke på en måte har oppdaga helt, er at det samiske er like variert som det norske eller ikke-samiske ikke sant.


jeg vil se liksom korsen\hvordan for eksempel dette med helse eller psykisk helse som jeg er opptatt av, korsen\hvordan det varierer fra ett sted i for eksempel Nord-Norge til et annet sted som har ei samisk befolkning.


det som er forskjellen er jo det at i Karasjok og Kautokeino som er liksom disse tradisjonelle, samiske områda, så er på en måte den samiske befolkninga majoriteten.


du lærer samisk fra barnehagen til du går ut av %emm høyskolen i Kautokeino.


jeg var på påskefestivalen i Kautokeino og det er første gangen jeg har følt meg som en %eee utlending i eget land altså.


er de er de overgangene er de %eee greie for de klassiske barn som unge som er vokst opp i samiske?


ja altså vi veit veldig lite om barn egentlig.


gjorde dokker\dere dette muntlig, eller var det en skriftlig st£ %eee?


også prøver man å liksom kategorisere dem inn i om det er det vi kaller for emosjonelle prø£ problem, altså følelsesmessige problem, eller om det er for eksempel mer i retning av atferd sånn som A_D_H_D\ADHD, eller om det handler for eksempel om ja hva vi skal si angst ja depresjon og så videre.


det ikke er det, men en annen myte er jo dette med at urfolk drikker så mye og at samene drikker.


og da %eee da målte vi nettopp dette med med %eee konsum av alkohol da bå£ og vi spurte ungdommene hva dem sjøl drakk, hvor mye dem drakk, og hva foreldra korsen\hvordan foreldra deres drakk, og hvor mye foreldra drakk.


det der bildet stemmer ikke med de %eee %eee de ungdommene jeg har jobba med som da har tatt livet sitt.


i det første arrangementet i denne serien så gjorde Bergsvein Birgerson eit poeng av at vikingtid og mellomalder framleis var verksame krefter i våre nordiske identitetsprosjekt.


er det mogleg å seie noko om det, altså om det finst ein felles kultur i det nordiske området?


då er vel %eee svaret på mange måtar ja og nei.


eg lurer på om vi kanskje først skulle snakke lite grann om kva slags kjelder vi har til denne perioden.


%eee eit eksempel vil jo vere kvinner med vektutstyr, då er du ein person som assosierast med handel %emm så då er det ikkje noko handelsmann, men det er ein det er handelsfolk.


det er matlaging, %eee det er utstyr for reiser, det er følgesveinar, %eee hundar og hestar.


då då har vi altså opna opp dette desse kjønnsrollene lite grann i_hvert_fall\iallfall %eee.


det finst også smykke for eit endå breiare sjikt, det finst billigsmykke %eee og smykkar som på ein måte har ein mye\mykje meir sånn europeisk utbredelse\utbreiing %eee som då %eee finst også dei skandinaviske vikingtidsbyane %eee på åttehundretalet.


og det at vi no %emm ser heilt annleis på kva kjønn er, kva identitet er, %emm kva som gjer deg sterk, kva som gjer deg svak,


den er trygt bevart i lukka rom og med tunge dører og riktig temperatur og luftfuktigheit sånn at vi kan ta vare på den i minst tusen år til.


dei er ein sånn ti stykk som kan alt, og dei møtast ein gong i året og ho har me her hos oss og ho skal få visa oss det kartet me skal snakke om.


sønnen hans var en del av dette her, og kartet er fra et atlas %emm som da altså blir utgitt i femtennittitre og det viser verden i det som heter dobbelthemisfære i polarprojeksjon.


%eee de var runde, men de hadde øst opp, og man får da for seg at %eee at %eee paradis %eee lå helt øst i verden og ut eller i paradis der renner de fire verdenselvene ut.


og så på fjortenhundretallet så begynte man å tegne %eee kart med nord opp en mye mere vitenskapelig tilnærming til det med å tegne kart.


%unint stopp der litt før du går vidare fordi at du kan ikkje berre fortelje at dei har flytta himmelen frå aust til nord og til Nordpolen og så berre stoppe %eee.


det begynner å bli litt svakare når du passerer Lofoten oppover Noreg %eee så er det ikkje så topp men så s£ og Grønland er der, og Island er der og så set dei opp desse fire hjarteklaffane på toppen der kor det nærmaste er Novaya Zemlya.


så han kan jo ikke akkurat ha vært %eee nordover kan man jo regne med.


%eee og der altså nederlendarane hadde ganske kort veg til Nordpolen.


%eee Augustin kirkefader Augustin på firehundretallet han snakker om %eee de som eventuelt måtte bo der nede kaller dem antipoder, og han argumenterer mot det fordi at han sier at de kan ikke stamme fra Adam.


%overlapping men kan eg berre spørje deg om ein ting Benedicte %unint for du snakka om kyrkjefaderen Augustin på på fire hundre etter Kristus ikkje sant, og dette er ein periode kristendommen får sin form, Bibelen får sin form, alt dette fester og så seier du at han opererer med ein diskusjon om antipodane på den andre sida av kloden.


vil det seie at Augustin opererer med jorda som rund?


er dette state-of-the-art i femtennittitre?


det er jo sånn ordentleg konkurranse her sant %overlapping at dei han strever med Ortelius då vel først og fremst.


dei få åra når man\ein held på å teikne jordkloden som eit hjarte sant og at du då får anatomiske atlas som liknar på geografi og så geografiske atlas der verdsdelen blir presentert som kroppsdelar, og den sentrale kroppsdelen er jo då den hjarteforma verda.


%eee men det var også etter hvert %eee rike handelsmenn og etter hvert som man ble bedre og bedre på trykketeknologien sånn at masseproduk£ altså man snakker om en begynnende masseproduksjon her.


men men men %eee viss me går eit lite sprang ut av sjølve kartets historie som på ein måte og kartets opphav og kven har teikna det og til kva dette avbildar.


ah det var jo eit hendig lite spørsmål ja.


%unint liksom to ting for det eine er òg eit sånt då gjer Kina eit val ikkje sant for då Kina og det var tidspunktet me vel å ekspandere så vel kinesarane å gjere det motsette og si at nei men me har kartlagt alt og det er ingenting interessant for oss der ute.


altså Amerika med kannibaler der og med øyenvitneskildringer i tillegg ikke sant.


eg kan forstå eg kan prøva å akseptere mange verdsbilde, men spørsmålet eg eg er for at me forbind jo òg kart med ikkje berre ein gjengivelse\gjengiving av verda.


her ka£ her kan du verkeleg verkeleg ikkje orientera deg.


men korleis er det her Erling i femtennittitre?


og vi vet at %eee flere andre nordmenn var nedover, tilbrakte tid der og var en del av miljøet der som rett og slett var en litt sånn %emm avlegger %eee av universitetet i København og som faktisk ble så viktig etter hvert at universitetet la det ned.


me skal til få til saman eitt tusen to hundre og åttifire kart trur eg meir eller mindre frå %eee Ginsberg-samlinga som kommer\kjem hertil.


og kartet som atlas, som ein presis gjengivelse\gjengiving av geografi er i ferd med å få hegemoni men fortsatt\framleis ikkje fortsatt\framleis har me ikkje komme dertil.