det var en av de siste passasjene jeg greide å hvor jeg greide å identifisere navnene personen etter flere forsøk fordi jeg hadde blitt litt flinkere å søke og lete og ku£ fått mer kunnskap.


og %emm så og og det ga en sånn veldig sterk følelse av å liksom komme så tett på Christiania i attenfemtitre som jeg følte det var mulig ikke sant.


men i tillegg er det jo et brev til broren Oscar Wergeland som det er mange andre brev til og som hun hadde.


han var kaptein %eee i militæret, hadde en militær karriere, var en flott karttegner blant annet.


han befinner seg i Wien og har reist dit etter at Collett og Oscar har bodd sammen en periode i København våren attenfemtito nei femtitre mener jeg %emm.


og %eee så han er liksom en skikkelse da men det var først og fr£ det er ikke egentlig at det er et brev til Oscar Wergeland som er grunnen.


det er denne skildringen av %eee koleraen og så tenkte jeg at det da på en måte tok oss ut av den litterære Collett og inn i den historiske situasjonen Collett befant seg i %eee.


ok da da er det liksom to ting som dukket opp her som vi må ta og jeg er litt usikker på rekkefølgen.


du kan få bestemme for det er to nøkkelord som dukker opp her altså det er %eee du beskriver altså Collett kommer til Christiania %eee under en koleraepidemi.


hvor skal vi starte, Christiania eller koleraen?


det er kanskje best med Christiania eller?


resten blir nok litt smått men her er de %eee døde av kolera.


og så er det ja her kommer det opp og så er det på baksida her et sted så står det hvor hen der nede så forteller vi at Camilla Collett kommer, stemmer ikke det?


jo Fru Collett med to sønner fra København.


det skj£ meldes aldri når jeg ankommer Oslo her anmeldte reisende.


%eee hvorfor har ikke Aftenposten dette lenger?


dette er Christiania et kart over Christiania eller en kroki tror jeg det kalles men det er jo et kart %eee over Christiania attenfemtiseks %eee %eee og det tilsvarer %eee p£ langt på vei attenfemtitre.


det hadde ikke skjedd så store endringer.


og %eee ikke sant vi ser jo her %eee hvis jeg kan peke.


%eee hun nei£ altså hun ankommer %eee så vidt jeg har forstått %eee så legger %eee dampskipene til her.


der står det Nye slottsgate selv om jeg skjelver litt på hånden ser jeg.


nå vet jeg altså hvem som bodde der for det har jeg også lett og lett etter.


hvor i alle dager bodde Oscar Wergeland?


fordi jeg ve£ vi vet av andre brev at hun flyttet inn i Oscar Wergelands gård.


så hun er da en av mange %eee sånne tjenestekvinner som Collett kommer på kant med gjennom livet.


%eee hu£ og %emm hun får lov til å bo der en %eee kort stund og finner seg da etter hvert et st£ %eee en leilighet i %unk gård tror jeg det er som ligger i Østre gate dagens Karl Johan.


Østre gate begynte der Akersgaten krysset vårt vår Karl Johan da liksom derfra ned til Sentralbanestasjonen det var Østre gate og da er vi her.


og dette er jo det gamle Christiania her hadde jo når Collett og Peter Jonas ektemannen flyttet til Christiania i førtito så flyttet de inn i en leilighet Nicolai Wergeland hadde leid til dem i Dronningens gate vis-à-vis Vår Frelsers kirke %emm.


også etter hvert %eee og det var her i Kvadraturen %eee hva skal vi si borgere eller folk bodde i København ikke bare borgerskapet handelsfolk %eee alle bodde her i Kvadraturen frem.


men dette begynte å endre seg kraftig i omkring attenfemti hvor det var stor befolkningsvekst.


denne Bernhard Dunker for eksempel som jeg nevnte han bodde her.


og %eee det var også her da for å nå ta den berømte episoden om hvordan hun hørte Welhavens stemme %eee så v£ skjedde det også her i Kvadraturen i Herres ved Herres gård i attentredve\attentretti.


så her var det alle bodde og promenerte og dette var faktisk et sted altså jeg ble helt overrasket når jeg begynte å se på hva hva var det der?


og det var vi kan si det må ha vært et kulturelt interessant sted med mye større le£ kulturell og litterær og og aktivitet enn jeg var klar over %eee med kaféer og ja i %unk gård i Østre gate så flytter Collett inn i tredje etasje.


og jeg oppdaget at han som eier den hadde akkurat åpnet %eee et %eee et spisested i andre etasje med meny og det var da %eee øl- og brennevinsutsalg eller en kafé kaf£ i førsteetasje.


her kommer hun %eee og det er en by i vekst %eee og den Nye slottsgate som du peker på ligger jo her opp£ oppe med det nye relativt nye slottet som som om det akkurat har blitt ferdig %eee på det tidspunktet %eee.


dagens Wergelandsvei er anlagt langs den krysser %eee Slottsgaten der oppe og og det ligger %eee bygges og ekspanderes men så komme hun altså til en by %eee som er ramma av kolera.


%eee og da vil jeg gjerne kanskje at vi skal lese.


kan du lese fra brevet, så skal jeg gå tilbake vi har jo så fantastisk teknologi.


så nå skal Marius tolke litt av dette for oss.


jeg leser det avsnittet jeg hvor %eee hvor som jeg jobbet mye med eller tok lang tid å identifisere personene.


den første Nikolai er en pleiebror Nicolai Storm Wergeland.


Sofie hennes svigerinne Sofie Steenstrup gift med Peter Severin Streen£ Steenstrup som grunnla Akers mek£ mekaniske verksted sammen med en annen.


jeg %eee tenker kanskje å st£ aller først å si noe %eee hun beskriver sine bekjente som dør i kolera og det høres på en måte tilforlatelig ut fordi at det er da fem prosent av byens befolkning de strides om det er fire eller fem prosent som dør av koleraen.


%eee det er svære svære tall og så må vi óg huske på at det skjer på tre fire måneder.


altså det er ikke en sånn det er ikke %unint vi snakker ikke lange perioder lange dødsleier og et dødsleie i kolera kan vare i tjuefire timer fra du er smittet til du er død %eee og dør du ikke etter en uke så lever du antakeligvis %eee.


det går veldig fort %eee og det smitter enormt raskt.


men det er noe interessant med denne koleraepidemien her og det er at Camilla Colletts bekjente dør i kolera og det er vel ikke helt vanlig fordi at d£ d£ dette er jo ikke fattigfolk.


%eee dette er jo %eee bemidlede %eee borgere som òg rammes av denne koleraepidemien.


%eee vet du hvor vanlig det var altså hvem er det som rammes i Christiania?


så gjøres det et poeng av at koleraepidemien rammet om£ begge kjønn omtrent likt eller likt det er bare snakk om én prosent forskjell knapt det og den rammet alle klasser omtrent likt.


den denne offentlige beretningen den begynner med å nevne to tilfeller av kolera som va£ skjedde litt før den store epidemien og det ene var en embetsmann som bodde vest for byen og det an£ den andre var en arbeider som bodde øst i byen.


%eee nå har jeg ikke med det men jeg tror liksom at %eee det var snakk om syv over syv hundre arbeidere eller opp£ som er oppført som arbeidere som døde og der blant embetsmennene er det langt færre %eee.


så sånn sett så var det arbeiderklassen som ble hardest rammet %eee fordi flest av dem døde og det hadde ja hva kan grunnen være fordi koleraen var litt sånn at den ja de visste jo ikke hvordan den men den rammet på en måte alle.


den hoppet fra sted til sted %eee heter det blant annet.


ja og de de hadde jo jeg har %unint drevet å prøvd å f£ forberede meg så jeg kunne matche Marius så jeg har har lest %eee og og noe av det som som de trodde på det tidspunktet her så vet de jo ikke hva kolera er altså de de har ikke de vet ikke hvordan det smitter.


det finnes en teori om at %eee det smitter via %eee %eee lufta %eee men ikke som dråpesmitte som klimasmitte %eee.


det finnes teorier om at du ikke skal spise agurker for eksempel, %eee da kan du få kolera og veldig mye annet.


det de ikke vet er at det smitter via vann %eee %eee og de de %eee men de vet at det treffer der mange bor tett.


og de ser at det har noe med hygieniske forhold å gjøre og i København for eksempel så så var det nesten bare arbeiderklassen som dør.


det de må ha funnet etterpå det er at denne koleraepidemien den oppstår i det en sjømann, hvis jeg ikke husker feil, du må korrigere meg hvis jeg tar feil, blir lagt inn på Rikshospitalet med kolera.


det var det òg i Drammen i attentrettitre.


det kom med sjøen inn til Drammen den gangen óg.


%eee det er en sykdom som stammer fra Asia som som var relativt ny.


altså attenhundretallet er koleraens %eee hundre år.


det gjør at vaskevannet antar man da man har brukt på det rommet hvor han ligger det blir kasta ut med Rikshospitalets kloakk eller vaskevann men det går da inn i vannkilden.


det smitter over vann£ fra vannrør til vannrør inn i vannkilden og inn i drikkevannet og dermed så treffer du ikke bare %eee de fattigste bystrøka men du tar óg inn for andre.


%eee men det må %unint tenker %unint altså det må jo ha vært det å ha en den type vi har jo nå denne her koronaviruset som vi kan lese om hver dag i Dagbladet V_G\VG ikke sant og vi kan følge det og vi ser sykehus bygges i Wuhan og vi vi ser alt dette.


men her rammes man av en pest kan man si som man ikke vet hva er.


ja %eee ja %eee og kanskje altså noe av det jeg har stusset på når jeg leste Colletts brev for hun har to brev om kolera, det ene er det i Christiania og det andre er den i København.


da bor hun i Klampenborg og så skriver hun til Sofie Steenstrup og hun er hun sier da, enten det nå smitter med luften eller hva det er, jeg har ingen frykt i disse engstelige tider.


og så fant jeg en tekst av en tysk forfatter som heter Heinrich Heine som skriver om koleraen i Paris på tredvetallet\trettitallet og han er heller ikke redd.


han skriver det essayet mens han hører en som d£ en dø av kolera på naborommet og han er heller ikke liksom rammet av frykt og hva kan det komme av?


jo det er ikke liksom bare personlige egenskaper det hadde også med hvordan man forestilte seg at de£ koleraen %eee spredde seg, for til å begynne med trodde man at det var en pest, men så var det noe med smittemønsteret som ikke fikk som de skjønte at det ikke var pest.


det er fra attentredvetallet\attentrettitallet %eee men etter hvert så gikk man bort fra den tanken, eller den ble svekket og så trodde man da at det hadde med atmosfæriske forhold, med temperatur, med fuktighet og varme og at s£ det smittet vi£ det er den såkalte miasmatiske teorien.


og den var nok det er den ikke sant som da gjør at Collett ikke ikke sant og da er det sånn hvordan kan den ramme no£ enk£ noen fremfor andre og ikke ramme alle og det har da med den hva skal vi si den fysiske %eee og kanskje psykiske konstitusjonen til hver enkelt.


drikkfeldighet øker sannsynligheten for kolera og %eee eldre blir lettere rammet og dør av kolera.


så det har noe med den fysiske konstitusjonen først og fremst men det er også en sånn %eee hva skal vi si det ligger nevnes også dette med moralsk levemåte.


nettopp %eee så så hu£ man tror på en måte det der er veldig interessant for i tidligere i dette brevet hvis man da tror på den miasmatiske teorien det er på en måte min konstitusjon og min personlighet og mitt levned gjør at jeg ikke blir syk.


men så s£ la jeg merke til noe tidligere i dette brevet det er transkribert og ligger altså ute på Bokselskapet kan alle lese det %eee der s£ beskriver hun da sine klagemål mot den der tjenestekvinnen som %eee bestyrer huset hun da har fått låne av sin bror.


og det er jo et %eee veldig mye av den teksten dokker\dere ser der er klaging bare så det er sagt.


veldig små ting ne£ ve£ altså det de£ det er ikke et %eee du tenker ikke hun vil jeg på fest med %eee %eee når du leser det der.


for det det er mye sånn ja og så men noe av det hun da klager på er at hun kommer ikke opp med kokt vann til henne på rommet.


%eee sjøl ikke det gjør hun %eee og da leser jo jeg ah du koker vatnet.


den kokingen av vatnet som hun insisterer på å få levert det er jo beskyttelse %eee som de sikkert skal beskytte mot noe annet men hun men hun klager altså over %unint for det vatnet må hun tydeligvis koke sjøl og sønnene hennes de to hun har med seg de må hente brød sjøl.


hun er altså ja vi stemmer det Marius %unint?


ja ja og hun mener at denne bestyreren har kastet støvlene etter dem og og liksom de de blir behandlet som pakk føler hun.


ja og så har hun vært å henta blomsten i det andre huset til broren for å vanne de og så får hun kjeft for at hun har tatt blomstene dertil fordi at det var noen andre som skulle vanne de og det du må bare ikke tro hva de sier om meg når de skriver til deg har bare gjort gode ting.


men og men det det bringer meg over på noe annet fordi at %eee %eee hvis vi går tilbake her til %eee fram går vi til den her til Morgenbladet.


og så har vi koleraen på framsida og det er mye kolera i denne utgaven av Morgenbladet.


det hele avissamlingen ligger ute og dokker\dere kan se det og og det er altså det er det står så mye om det.


hva altså hva hva sier det oss at hun heter fru Collett?


altså je£ jeg satt nesten en hel dag jeg og leste på den lis£ %eee listen eller notisen her for å prøve å finne ut.


fordi ikke sant jeg ble slått av alle mennene de nevnes med med med titler eller yrke eller ikke sant så de har jo en ganske tydelig identitet %eee knyttet til offentlig yrke.


mens kvinnene der har vi madammer vi har jomfruer og vi har en fru sant altså da begynte jeg hva er %eee hvorfor jomfru en ugift ung kvinne en %eee ikke sant men litt sånn va£ hva er en madam.


hva er forskjellen på en madam og en fru?


ja er det en el£ k£ k£ kvinne som kanskje eier noe eller noe %unint så jeg ble liksom sittende å prøve å finne ut av det ikke bare sånn ta det for gitt at jeg visste det og så s£ stusset jeg på fru Collett.


hvorfor står det for eksempel ikke enkefru Collett?


%eee da hun i attensekstitre reiser til København %eee så skriver hun seg inn på Hotell Føniks som Fru st£ %eee professorinde Collett og her da fru Collett.


og det jeg tror det skyldes at det ikke er enkefru men fru, det er at Collett selv har registrert seg eller skrevet seg inn i passasjerlisten oppgitt tittelen, og at hun ikke sånn som i denne adresseboken ble innført i de offentlige registrene.


for der når man ser på de offentlige do£ %eee registrene så er det enkefru Collett i dødsjourna£ eller dødsboken så er hun opp£ står det at enkefru Collett er død.


ikke sant og i ja i andre offentlige registre men her er fru Collett.


så det viser jo at %eee kanskje skal ikke en viss distanse fra det som på en måte var blitt hennes sosiale stilling og offentlige stilling at hun var enkefru.


hun vil være fru og også Fru professorinde.


hun vil i alle fall ikke være enkefru Collett.


nei og d£ men det det henger jo sammen med noe %eee som som vi òg finner i disse brevene og og som er %eee Camilla Colletts %eee valg %eee når mannen hennes dør.


%eee de har vært gift i i knappe ti år, %eee har fire unger, og et stort hus et stort hus som for så vidt er bygd på Camilla Collett sine penger altså farsarven hennes %eee som har bygd det %eee.


og hun gjør jo da et valg som preger resten av livet hennes som jeg jeg tenker kan være noe av det samme som det du peker på der og hun velger å ikke bli boende i huset og holde det og holde stuer og være mor %eee til avdøde Colletts barn.


for jeg synes virkelig det er kanskje det sterkeste brevet i denne utgivelsen og et av tror jeg er et av de sterkeste brevene i %eee norsk %eee brevlitteratur.


dere må unnskyld hvis det det tar ikke lang tid altså jeg må bare.


sånn det er til da Johan Christian Collett som var svogeren til Camilla %eee og %eee som også representerte hennes s£ de øvrige svogerne og svigerinnen %eee.


og når Peter Jonas Collett døde så hadde han skrevet en testamentarisk opptegnelse hvor han redegjør for sin økonomiske situasjon.


og han oppfordrer eller ber sine søsken om å bidra økonomisk slik at Collett kan bli boende nei at barna kan bli boende hos Collett og kanskje på et i en mindre leilighet et uten %eee et annet sted i byen.


hun kommer dem til og med i forkjøpet og avviser det fordi hun har et annet ønske og jeg istedenfor at jeg sier hvo£ hvordan hun formulerer seg så leser jeg.


slu£ hun har kommet fram til at det er noe som er viktigere for henne, %eee å være fri i alle sine handlinger,


enn å leve på kanskje det hun oppfatter som svogernes nåde og svå£ svigerfamiliens nåde i en murvilla i Uraniunborgveien %eee sammen med sine fire sønner.


det er %eee et menneske som og en dame som og en kvinne og en intellektuell som gjør seg fri og som kommer tilbake som som Camilla Collett.


hun kan %unint ikke skrive Camilla Collett men hun er i hvert fall ikke enkefru.


hun er i alle fall ikke plassert på en hylle hvor hun skal være resten av livet og utelukkende være det.


skyte inn altså det er jo lett å si sånn hun gjør dette fordi hun vil bli forfatter ikke sant tar det valget.


det tror jeg er for enkelt fordi %eee det her det er ikke sånn at det å være forfatter tror jeg for Collett utelukker det å oppdra alle fire barna eller sønnene.


han var den mest velstående av svogerne så det var øko£ og dessuten hadde han ingen egen sønn.


dette skriver Collett om i et annet sted.


så derfor gir hun fra seg Robert, plasserer den yngste, Emil, hos en slektning på Hadeland, og reiser i oktober attenfemtito til København med Alf og Oscar for å komme unna, for å få f£ grunn under føttene.


det er veldig triste de brevene hun skriver der.


vi vet at hun ikke det er ingenting som tyder på at hun skrev på det mens hun bodde i København men da København ble rammet av kolera og hun flyttet i Klampenborg utenfor København så tok hun frem manuskriptet skriver hun i en senere %eee tekst og begynte litt lettere til sinns å fortsette å skrive på det.


så når hun kommer til Christiania tiende september attenfemtitre så har hun %eee skrevet videre på det manuskriptet som senere da s£ så det finnes liksom en forfatterinne bak denne Fru Collett.


det ser man hos Kielland, man ser det hos Bjørnson, vi ser det hos mange av disse samtidige mannlig forfatterne som som gjør denne reisen eller har leiligheten der og så videre.


men i det så %eee så kommer vi da til Bjørnson.


%eee og vi har allerede gitt ut %eee Colletts brev til Bjørnson og og arbeidet rundt det, men koleraen den prega jo ikke bare Camilla Collett og den prega jo ikke bare Morgenbladet, den prega jo et helt samfunn.


og du har pekt på noe Marius så skal vi se om jeg finner det her.


%eee hvis jeg ikke tar feil så er ser vi her på et morgenblad med en førstesidetekst som er alt dette her %eee som er av Bjørnstjerne Bjørnson,


%eee kan du fortel£ me£ fortell med egne ord Marius, hva er dette for noe og hva har det med kolera å gjøre?


jo %eee hvert år kom det ut en altså litterat£ kom ut såkalt julelitteratur og årlig en nyttårsbok.


og Johan Dahl forleggeren trommet sammen hva skal man si den eldre garde av forfattere, Welhaven, Andreas Munch, avdøde Peter Jonas Collett, %eee %eee Teodor Kjærulf til å bidra.


kanskje ikke med nyskrevne tekster, men med litt eldre tekster og i det jeg tror var en vanskelig altså en vanskelig situasjon så kom denne nyttårsboken ut i desember.


Vinje omtaler den i sine korrespondansebrevet i Drammens t£ tidende som en kolerabok.


%eee og %eee Bjørnson anmelder den da i Morgenbladet femtende januar attenfemtifire.


og han nevner at det er en kolerabok, ikke med ordet kolera, men til for£ %eee vi %eee %eee det går frem av avsnitt at vi ikke lenger vet helt hvem som har dødd.


det er en litt sånn uoversiktlig situasjon.


dette er en raljerende, drepende kritikk av nyttårsboken og av den eldre garde forfattere.


og det går altså den er nådeløs og den svir å lese.


og når og når jeg når man leser den så er det ikke sånn at man tenker at dette har noe med kolera.


man må vite at Christiania hadde vært rammet av kolera for å forstå enkelte av avsnittene i i anmeldelsen.


dette er jo et altså det finnes jo i litteraturhistorien så er det jo vanlig at unge forfattere tar et oppgjør med de eldre %eee og dette er kanskje det kraftigste generasjonsoppgjøret i norsk litteraturhistorie.


det kan vi i hvert fall foreslå i kveld da %eee.


ikke sant fordi Bjørnson legger alle disse forfatterne døde og maktesløse og rydder grunnen, selvfølgelig først og fremst for seg selv, %eee fordi selv andre unge skribenter som Paul Botten Hansen %eee får svi litt og %eee det liksom åpner seg noe nytt.


%emm så kan man jo liksom si går han langt over streken?


var dette liksom sånn at Morgenbladets lesere tenkte ja det var på sin plass og sette Andreas Munch %eee Asbjørnsen og liksom ta et oppgjør med dem.


eller tenkte de hvordan kan denne skribenten ta et oppgjør med en nyttårsbok som disse forfatterne og forleggerne hadde greid å få ut til tross for at byen hadde vært rammet av kolera?


jeg har ikke noe sikkert svar på dette, men jeg synes det er interessant.


og hvis dokker\dere da går videre hvis vi går videre her og ser at dette er altså et dikt av den samme Bjørnson hvis jeg ikke tar feil %eee og der står det hva\hvilken tid det er gitt ut i attenfemtifire så kan man spørre seg var raljeringen med i anmeldelsen og gå over streken eller hvordan skulle du oppfatte han?


denne kan man finne i Bjørnson samlende verk samla verk.


altså %eee altså %unint nå hvis jeg ikke hadde truffet Marius, altså hvis jeg ikke hadde hvis vi nå ikke hadde vært gjennom det brevet til Camilla Collett, hvis vi ikke hadde snakket om koleraen, hvis vi ikke hadde sett kartene og sett talla og visst hva som skjedde, så vil dette sett ut som et barnedikt.


det hadde sett ut som sånn ja Bjørnson lagde sånne små rim fallera og kolera og kolera og det høres jo ut som ordrim for oss i dag ikke sant.


det har ikke noe mening det er abrakadabra og sånn ja.


og herr Asbjørn holdt et spyd, det er selvfølgelig Per Christian %eee Asbjørnsen %emm og så videre.


og %unint er P.A. Jensen som virkelig får gjennomgå.


altså hvis jeg kan t£ t£ ta et steg et stykke videre inn i norsk litteraturhistorie da fordi fordi det det som jeg jeg har liksom lett etter koleraskildringer hos Collett i Colletts altså forfatterskap, ikke brev.


så jeg har tenkt liksom er det en vei tilbake til litteraturen og det var denne nyttårsboken som liksom ble et spor tilbake til litteraturen.


og denne anmeldelsen i Morgenbladet ifølg£ er den teksten Francis Bull siterer først i sitt bind om norsk litteratur fra attenførtiåtte til verdenskrigen.


ikke sant så og d£ Bull liksom %eee for Bull blir det£ %eee blir anmeldelsen liksom inngangen til den nye store generasjonen i norsk litteraturhistorie med Ibsen, Bjørnson, Kielland, %eee Lie og så videre %emm.


i dag kunne eller t£ hva ville skjedd hvis Bull hadde startet med den sangen der?


ikke sant hva hadde da vært det hadde jo vært jeg vil ikke si det er jo kraft i dette her òg.


det er jo sånn hva skal vi si det er jo satire, humor, g£ g£ galgenhumor kanskje.


kolera er bare blitt et %eee abrakadabra %emm.


så så det jeg jeg syns liksom hva skal vi si den %eee visen da den ga liksom en klang liksom i %eee eller no£ pekte mot denne anmeldelsen og viste liksom en helt annen side av Bjørnson.


og dette er jo også like %eee et raljerende oppgjør med denne generasjonen %eee forfattere som han kritiserer her.


ja for jeg jeg tenker %eee to ting nå£ når du sier dette.


det ene er jo at %eee jeg må innrømme at jeg ikke visste at det var en koleraepidemi i Oslo i attenfemtitre.


%eee det er jo min svakhet å ikke vite det.


og jeg har aldri lest litteraturen ut ifra det eller tenkt på koss\hvordan det påvirker ka£ altså koss\hvordan påvirker disse omgivelsene og hendelsene litteraturen, forfatterne, de intellektuelle?


og det i seg sjøl tenker jeg er interessant når du trekker det fram at når vi skaper en kanon så tar vi jo teksten ofte ut av konteksten og sier at denne teksten er autonom.


det er jo derfor de ofte blir en del av kanon men men vi mister samtidig kanskje forfatteren som skriver det og konteksten det står i og hva det er.


og når jeg leser dette og så ser at det ikke er et mororim, men det er tvert imot skrevet oppi noe som heile befolkningen må ha opplevd som dødsens alvorlig,


%eee så er det jo en form for både som du sier raljering og og utrydding, men det er òg et rom for en en morbid form for humor og da.


altså hvor mange ville vært og fortalt at mine barn er døde, min onkel er død, og så skriver du dette.


det gir meg et innblikk altså kombinasjonen da av tekst og kontekst lærer meg noe òg om teksten jeg aldri ville klart å lese ut av han som autonom.


absolutt %eee og i dag så ville man kanskje forsøk£ altså nå skal jeg ikke si men det finnes forsøk på å skrive litteraturhistorier som som trekker hva skal vi si overraskende forbindelseslinjer da.


og man kunne jo her tenke seg at at %eee norsk litteraturhistorie siden det nå er man gjør et poeng at den var hva skal vi si transnasjonal og global f£ f£ fra begynnelsen og ikke nasjonal at norsk litteraturhistorie begynte med med at man oppdaget koleraepidemien.


og de£ det hadde ikke vært så rart, altså det Christiania ble rammet av kolera første gang tror jeg i attentrettito.


i attentrettitre eller trettifire utga Henrik Wergeland Den Asiatiske Kolera et drama sant ett år etterpå.


det er den tidligste teksten jeg har %eee fu£ litterære teksten jeg har funnet om kolera.


%eee Welhaven %eee nevner kolera i Norge£ Norges Demring og der er det selvfølgelig blitt en metafor %eee på liksom den svekkede tilstanden i i nasjonen og behovet for kulturell opprustning og sånn.


og så dukker den da ennå sterkere opp hos %eee Bjørnson og blir hva skal vi si det som %eee lager en altså jeg sier ikke den eneste men én av forutsetningene for at en ny generasjon diktere kan entre scenen.


%emm og hvis man ikke hadde tatt utgangspunkt i den anmeldelsen, så vil jeg jo si her at vi kunne jo gått herfra til Einar Økland.


det hadde vel ikke vært så vanskelig, eller Jan Erik Vold eller %overlapping ikke sant %eee fordi det er denne lette humor£ altså det er ikke denne tunge alvorlige melankolske eller stemningen.


morbid humor og så kunne vi ha droppet innom Obstfelder på veien bort så ville vi vi v£ v£ hatt en liten litteraturhistorie for f£ for den lyrikken.


men du Marius vi nærmer oss %eee slutten og det er noen ting som jeg skulle ønske vi fikk snakket om som vi ikke får snakket om og det er den %eee som jeg gjerne vil gjøre neste gang.


%eee og det er er kretsen rundt Collett og disse menneskene i borgerskapet i Christiania på den tida som hun brevveksler med alt det andre.


men jeg synes det er noe som er er viktigere enn kretsen rundt når vi nærmer oss slutt, for nå har vi vært i attenfemtitre og tatt et dykk inn, et lite sånt punktmerke inn i et liv og et forfatterskap og en historie.


men min følelse med det som som du og vi jobber med og Mette jobber med og andre jobber med meg og Collett-prosjektet vårt her på Nasjonalbiblioteket så er min følelse at hvert fall oppfatning at du har en slags underliggende tese her,


Bernard Herre og så videre er reduksjonistiske i forhold til hvem Camilla Collett var %eee og den skikkelsen hun har vært og var på attenhundretallet.


%eee og at hun er en mye større intellektuell europeisk intellektuell, enn det denne kjærlighetserfar£ v£ historien om om Welhaven egentlig t£ gir noe som helst rom for å fortelle.


og det er jo et liv som begynner etter disse breva altså f£ f£ fra attensekstitre og utover, men s£ s£ stemmer det?


ja altså det er jo det som man blir mer og mer overbevist om når man jobber med disse brevene at %eee Collett liv handlet ikke om en ungdomsforelskelse i Welhaven, selv om en flere generasjoner med litteraturhistorikere har hevdet det.


men det skyldes at man ba£ til nå bare har hatt ungdomsbrevene, så det er et bare det vi har visst om henne at hun var forelsket i Welhaven fra hun var seksten til %eee noe og tjue, mens med disse brevene så foldes det jo ut en en helt annen Collett, en Collett som vil være fri i alle sine handlinger.


og så ser vi jo på forfatterskapet altså sånn men bare tenk Amtmannens Døtre er jo ikke uten grunn at den allerede i attenfemtifire ble regnet som et moderne fenomen noe nytt og siden har blitt stående som noe nytt, altså som den moderne romanens tilblivels£ begynnelse i Norge.


og den kommer da omtrent samtidig med Flauberts Madame Bovary, med Baudelaires %eee Det Ondes Blomster ikke sant.


jeg tror Flau£ %eee Bovary kom i femtiseks.


og så kommer det jo altså Karl Marx og Engels er jo kjent for Det Kommunistiske Manifest.


hvorfor er ikke Camilla Collett kjent like kjent for det Fra De Stummes Leir?


altså når man leser Fra De Stummes Leir fra attensyttisyv eller syttini så er jo det i hvert fall den norske kvinnekampens dirrende manifest.


altså les det, det er en sånn kraft i de i i i den teksten at man blir jo slått liksom det er jo en pamflett uten like.


og det er jo et der er jo tar jo hun et oppgjør da med fremstillingen av kvinner i litteraturen.


og det er jo skrevet da i polemikk indirekte stilt inn polemikk med Georg Brandes påstand om det moderne gjennombruddets menn ikke sant som s£.


Collett %eee jeg tror hun hadde avfunnet seg med at hun aldri ville liksom bli nevnt av Brandes på den måten.


men med det Fra De Stummes Leir så prøver hun å vise hvordan disse %eee mannlige forfatterne har fremstilt kvinner da,


og %emm ja i hvert fall %eee i mine øyne så gjør det Collett liksom til %eee ja skal jeg si sånn %eee også en av de %eee en mye større eller kraftigere forfatter enn jeg hadde forestilt meg da,


og som er sånn helt på høyde med med ja det den europeiske kanon og kanskje burde hva skal vi si hatt en %eee tyd£ hun skulle hvert fall vært den femte store.


det skulle vært det minste for å være helt ærl£.


men det har en forlagshistorie det er en forlagshistorie bak det og som også handler om at %eee det litterær£ litteraturen var en arena først og fremst for menn og at Collett kjempet både %eee mot dem og tidvis med dem litt sånn ettersom.


%eee så men det er liksom noe av bakhisto£ eller den historiske konteksten for at hun ikke ble en av de fire store %eee i norsk litteraturhistorie, så det er ikke sånn det var ikke fordi folk liksom var %eee onde eller dumme og sånn.


det var folk at de de tenkte annerledes.


%eee de levde i et mye mer patriarkalsk samfunn.


%eee det tok lang tid før selv Bjørnson og Ibsen og sånt skjønte hva Collett holdt på med.


det skjønte jo først i attenåtti-årene hadde jo holdt på i tredve\tretti år men de var kanskje litt sånn trengte tid på å forstå hva som foregikk selv om det ikke alltid står det i litteraturhistoriene.


Marius Wulfsberg jeg tror at dette er et godt tidspunkt å slutte på.


og så er det sånn at dokker\dere har fått et lite blikk inn både i vår samling her på Nasjonalbiblioteket i ett brev fra Collett og konteksten rundt det, og som dokker\dere forstår, dokker\dere kan se fram til mer.


og det gir altså ikke bare interessant informasjon for den som er opptatt av Amtmannens Døtre eller Camilla Colletts liv og skriv£ og forfattervirke, men óg til alle som er opptatt av historien og vil se litt av det livet som folk mennesker har levd før oss.


tusen takk til Marius Wulfsberg og tusen takk til dokker\dere som kom.


eg snik meg opp med ein viktig melding som på slutten her.


%eee det her som dokker har skjønt så har vi ikkje berre ein stor brevsa£ vi jobbar masse med med brev og har ein enorm brevsamling og i programkonseptet Levende brev så trekk vi fram fleire av dei breva.


nå om to veker den tjueandre februar så er det Levende brev og da er det brev om kamp, både kvinnekamp, identitetskamp, arbeidarkamp og meir, og da kjem det skus£ skodespelarar hit både Gisken Armand og Bjørn Skagestad og Henriette Stenstrup og Petter Winther som kjem for å lese brev om kamp.


dagens gjest har sin ekspertise inn i vår tids viktigste tema klimaendringer, rettferdighet og ressursforvaltning.


hør om da Øyvind Stokke møtte filosofien og aldri klarte å bli kvitt den!


vi skal i dag snakke om rettferdighetsteori og miljøetikk, og vi skal sjekke ut hva anvendt politisk filosofi kan gjøre for oss med dagens utfordringer.


vi har besøk av filosofen Øyvind Stokke.


hva vet du noe om anvendt politisk filosofi Geir?


%eee nei %eee jeg trudde %eee hele poenget med filosofi var at det er noe som foregår inni hodet.


det skal %heh ikke omsettes i noe jeg vet ikke.


%eee kanskje jeg er for dum til å vite sånn her ting.


nei du tenker på den der Tenkeren, men når Tenkeren kommer ut hva får vi da?


hva er anvendt politisk filosofi Øyvind?


det er snakk om altså filosofer politiske filosofer jobber jo med prinsipper %eee for %eee rettferdighet for %eee de diskuterer legitimitet %eee i forhold til %eee beslutningsprosesser %emm.


%eee og det er engasjerte mennesker %eee sånn at jeg tenker at det ligger i i den politiske filosofien %eee et ønske om at %eee de prinsippene og de ideene vi har om legitimitet og rettferdighet og så videre, og at det på et eller annet tidspunkt kommer i berøring med med virkeligheten.


så nå er det sånn %eee at man s£ me£ biologene og oseanografene og de som forsker sier at sytti prosent av isen i Arktis er tint ned.


oi %eee Marit %eee jeg vet ikke om vi kan t£ ture videre helt med en gang.


jeg jeg må jeg må nesten både spørre fordi vi snakker om %eee prinsipper %eee om rettferdighet.


%eee kan du bare spole bitte li£ lite grann tilbake og så si litt mere om %eee hva slags altså eksempler på de her prinsippene?


skal komme tn£ tilbake til mer altså men %eee ja.


ja det er mange det er mange prinsipper %eee fo£ for rettferdighet.


%eee du har jo %eee prinsipper for fordelingsrettferdighet.


%eee de %eee de står %eee de står sentralt i %eee i den i de prosjektene som jeg jobber med da.


ja for eksempel prinsipper for fordeling av %eee kvoter for utslipp av karbondioksid.


%eee apropos havis altså ikke sant man har den herre og her må vi bygge på klimaforskning ikke sant.


altså %eee man har vitenskapelig kunnskap om sammenhenger her da mellom utslipp ikke sant våre atferd som %eee som %eee personer enkeltpersoner som som %eee men også som kollektiv som stater ikke sant og %eee og det som skjer %eee på opp i havisen da.


altså du %eee du har %eee du har %eee dokker\dere har levd over evne så å si i Norge som s£ %eee stor oljenasjon verdens sjuende største oljeeksportør og så videre.


ok dokker\dere %eee da har så så mye skyld i det her.


og da kan det være %eee %unint og det har man jo det er et slags historisk prinsipp også ikke sant %eee at vi har %eee en %eee en skyld så å si av %eee gjennom %eee altså at %eee vi som kollektiv altså v£ våre forfedre altså tidligere genra£ generasjoner har sluppet ut ikke sant.


men så kan man diskutere er det rettferdig da ikke sant %eee fordi de tidligere generasjonene våre oldefedre hadde og mødre hadde jo ingen anelse om dette sånn at da kommer det andre diskusjoner igjen.


nei sånn kan du ikke og de£ der kommer moralfilosofen inn og %overlapping pekefingeren.


%overlapping det var det var det der jeg ville plassere deg for det er der du som filosof kommer inn %eee å egentlig ikke tar parti med noen heller %eee men %eee f£ kanskje forsøker å balansere litt den diskusjonen om %eee ansvaret da.


jeg tenker at %eee jeg såpass %eee si enkel i mitt filosofiske hode at for meg så handler det her om %eee god be£ medre£ bedre eller mindre altså gode eller mindre gode argumenter.


%eee sånn at føler at jeg har gode grunner til å hevde det %eee jeg hevder så vel så tar jeg på en måte et standpunkt så sant.


så hvis filosofen går inn i fattigdomsbekjempelsen så tar dem faktisk e£ et parti for %unint altså ta stille spørsmål ved korsen\hvordan kan vi fordele dette så vi får får en annen fordeling av godene og da har vi kan noen påstå at man har tatt parti for de fattige.


ja det %eee det vil jeg ikke legge skjul på %eee og det er mange grunner til at man %eee man %eee s£ kan %eee ta et£ ta så å si parti med med verdens fattige som også er står høyt på agendaen i klimarettferdighet ikke sant for de s£ anses å være de som rammes ha£ rammest£ ha£ rammes hardest.


%emm så det har det har noe med med skal vi si altså man kan jo vise til menneskerettigheter.


det er jo Simon Caney en av de mest kjente kli£ %foreign tenkende i dag har jo det som %eee som et viktig utgangspunkt,


herlig men %eee takk for at du er liksom greier ut det der og vi skal snakke mer om klima.


men først er det sånn at det finnes liksom sånn her %eee høyreside fil£ politiske filosofer og venstreside %eee politiske filosofer %eee og folk som står midt i det og hvor vil du i så fall plassere deg sjøl?


%eee jeg vel ikke så veldig begeistra for å knytte det her til høyre-venstre-aksen og %eee jeg veit ikke hvor opplysende den den er for akkurat klima %eee rettferdighet %emm.


har du filosofer som nek£ benekter menneskelig klimapåvirkning?


altså de har %eee de kan ha et poeng men også fordi det finnes tendenser blant enkelte av de til å skal vi si %eee s£ ha som en slags strategi å holde ordet ta ordet og holde det uten egentlig å ville noen vei.


med høyre venstre for meg for meg er det viktige %eee argumenter %eee og du kan d£ du kan finne veldig kloke folk på høyresida og og og mindre kloke folk på venstresida og omvendt.


men det handler jo kanskje også om en om en fr£ fra et forskningsperspektiv å være situert og så bes£ forklare hvor man står.


og da forklarer vi jo ofte det med hvor vi lever og hva vi kan og ikke hvordan politiske parti vis£ vi %eee stemme på.


sånn at det er veldig spennende ats£ at du trekker det opp Geir fordi at det er en av og til så glemmer forskerne å melde hvor k£ for kl£ fra kle£ hva slags ståsted de tar sine te£ tankegods med seg videre inn i et felt.


så det flott flott tr£ truk£ trukket inn.


takk skal du ha %overlapping føler jeg meg litt smartere %overlapping starta som ganske dum no litt smartere, men nå skal vi kanskje %overlapping inn på det som er liksom din %eee ditt hjertesak da.


ja for øyeblikket s£ %eee øyeblikkets hjertesak kan vi si den som du det som Øyvind holder på med for tida hvis forklarer eb£ publikum jeg har lyst til å gå tilbake til det jeg sa.


altså %eee den va£ oppvarminga av klima som vi som alle kjenner til og diskusjonen er neste uunngåelig for f£ for alle som kan lese.


%eee i på Longyearbyen så begynte ingeniørene å grave hull i bakken og så skulle de fange C_O-to-en\CO-to-en og så skulle de dytte den ned i hu£ lage sånne %eee hvelv eller %eee jeg vet ikke hva man tenkte var.


men man skulle forsøke det så de det sto liksom noen å pikka ned i bakken for å lage hull dype nok hull for å fange C_O-to\CO-to.


det prosjektet har det vært veldig lite snakk om i det siste, men det prosjektet med C_O-to-fangst\CO-to-fangst som virkelig har vært mye snakk om det er det som er på Finnfjordbotn, ferrosilisiumverket i Finnfjordbotn.


%eee og der i i Troms fylke ja og der har jo al£ den kjente algeforsker Hans Kristian Eilertsen gått høyt på banen.


han er a£ en ekspert på kiselalge blant anna som tåler å leve i nord hvor det er mørketid og lite lys i perioder og som allikevel kla£ tar til seg næring og og vokser og formerer seg.


og han har et prosjekt der hvor han tenker seg at algene kan spise opp C_O-to-en\CO-to-en og så kan mengden alger bli en del av fôret for krill og og det var vel i hovedsak krill sånn som jeg har forstått det og inn i dette nå skjønner de at en algeforsker holder på med sånne type ting.


men hva gjør en filosof inn i dette C_O-to-prosjektet\CO-to-prosjektet?


hva er din %heh hva er din posisjon i dette prosjektet og hva gjør du?


ja %eee det kan jo høres ut som %eee som noe veldig mystisk %eee men %eee vi kan jo egeli£ egentlig bare fortsette der vi slapp.


vi må holde også vi må holde oss på den sida av av det men men det kan det kan nesten virke magisk ja.


%eee vi er tilbake med andre ord til %eee C_O-to\CO-to og utslipp.


%eee Finnfjord er i hvert fall det det er sånn cirka tiende største utslippspunkt i Norge sånn at det er det er en betydelig en betydelig forurenser på på den måten %emm.


og %eee det er jo %eee så sånn sett så så så handler det også om %eee i vi£ i hvor for å være for å knytte det til %eee Finfjord da %emm.


hvordan kan den her tekno£ teknologien skal vi si eller hvor hvordan kan Finnfjord ferrosilisium A S gjennom denne denne teknologien skal vi si bidra til å ta at Norge kan ta et lite skritt til å oppfylle sine forpliktelser.


men du er det noen ting ser du ser du også på hva som står på spill for vi har det har jo vært d£ det ser jo ikke ut som noe noe noe særlig av disse her karbonfangstteknologiene har vært noe særlig vellykka.


hvorfor ikke det og ser du hva som står på spill i en sånn sammenheng?


%eee det er ganske mye som står på spill og det er ikke gitt at %eee det her %eee skal vi si lykkes i i klimaøyemed eller enn si en£ el£ eller for den slags skyld i miljøøyemed.


altså du ha£ vi snakker jo også om en lokal bedrift med enø£ et lokalt forurensingspotensiale nær sjøen.


det er snakk om å knytte dette til laksefôr %eee og %eee oppdrettsnæringa er jo under lupen %eee sånn at her her er mange ting.


men su£ f£ for å bare svare på det spørsmålet om om teknologien her så så så er det jo en risiko i det %eee som bedriften jo tar %eee.


%eee vårt prosjekt %eee handler ikke minst om å se på se kritisk på på det på dette oljeprosjektet.


for det er snakk om som jeg sa å få ut ved andre enden da verdifulle produkter.


det kan være snakk om %eee %eee drivstoff altså biodrivstoff %eee og og andre produkter altså produkter som brukes i andre andre produkter igjen og som som er verdifulle.


og i den grad %eee det her blir %eee blir lønnsomt så så %eee og det er en viktig %eee poeng så så så tror vi at det har mye for seg.


for noe av problemet med den teknologien du nevnte innledningsvis ma£ Marit %eee C_C_S\CCS %foreign %eee lagring da av %eee dette i hulrom %eee s£ så har den %eee teknologien støtt på på mange problemer.


jeg var nede i %eee Bonn i i under det siste COP tjuetre %eee og da var det snakk om C_C_S\CCS som skal vi si %foreign altså motorba£ motorveien til framtidens %eee C_O-to-håndtering\CO-to-håndtering.


%emm men %eee all£ alle forskere vi har vært i kontakt med for eksempel Peter Høyland i i %eee geolo£ geo£ geologiprofessor ved Universitetet i Bergen har jobba med det her %eee i mange mange mange år og er jo veldig veldig skeptisk %eee.


holdt på å si klok av skade %eee i forhold til %eee problemene knyttet til både lønnsomhet og og gjennomføring.


ikke sant for meg som tok ex.phil. i s£ yngre steinalder så må jeg jo stille spørsmålet kan Aristoteles hjelpe deg, for Aristoteles har vi jo alle hørt om vi som har tatt utdannelse.


og de andre som ikke har tatt utdannelse de har sett han på statuer når de har reist på ferie rundt omkring %heh de som ikke har tatt ex.phil.


%eee kan du bruke Aristoteles til %unint til å snakke om %eee C_O-to-problematikk\CO-to-problematikk eller rettferdighetsetikk?


som %eee der er en rekke internasjonale forskere innafor %eee klima og og samfunnsfag og filosofi da %eee er£ %eee undertegna en en erklæring der %eee Norge ble bedt om å gå i front %eee for %eee å begrense produksjon og salg av olje og gass.


alså den her man har forsk£ man har fokusert både i filosofer har gjort det og og politisk pol£ og den politiske debatten generelt har gått %eee fram til %eee de siste årene kan vi si, fram til kanskje %eee Marrakech-møtet for to år sia snart %eee kli£ klimatoppmøtet der.


da kom det på dagsorden dette med at vi kan ikke bare snakke om det vi har gjort hittil nemlig %eee konsum£ konsumet altså forbruket altså staters %eee byers individers bruk av C_O-to\CO-to.


for det er jo noen som leverer dette bak ryggen på oss hele tida og som tjener penger på det.


da er det igjen altså Norges %eee nor£ %eee verdens syvende største eksportør av %eee av olje og med en historie i hvert fall tilbake tilbake til nittennitti,


som jo regnes som det offisielle årstallet da man ikke leng£ lengre kan skylde på de det som oldeforeldrene våre kunne si nemlig vi vi visste jo ikke noe om sammenhengen mellom forurensning og global oppvarming og to grader og de tingene der.


%eee så så %eee sier man da at %eee altså så er det da derfra fra nittennitti ikke noe pen£ det er ikke noe pent syn den historien.


vi har økt faktisk fra vi fikk beskjed fra klimapanelet om at hør her det her er det her er livs£ det her er det her er livsfarlig for for %eee for jorda så har vi altså økt produksjonen med tjuefem prosent.


hvis du %eee el£ %eee hvis hvis Norge går foran og begrenser sin produksjon og sitt salg av %eee olje og gass som de jo tjene£ dokker\dere tjener jo mye på så vil dokker\dere stå fram som et forbilde.


altså at man i %eee i %eee s£ bystaten i Aten ikke sant %eee skal vi si %emm utvikler %eee holdninger %eee for hvordan vi skal forholde oss til %eee ulike handlingsvalg,


og som er en form for %eee for klokskap altså som vi ikke som Aristoteles sier det er ikke noe vi kan som har det det det gir oss ikke noe verdi å sitte å studere disse %eee holdningene som pri£ som prinsipper %eee abstrakt og så og si %eee ta en eksamen og vær etikkekspert.


det her ikke sant det å fo£ det å ta et valg er noe du gjør i en av og til konfliktfylt situasjon der det er mange hensyn å ta og %eee der det ikke er lett å vite nøyaktig hva du skal gjøre.


hva\hvilken tid hva\hvilken tid våkna den der inspirasjonen til å havne i dette feltet og ta så store dramatiske spørsmål innover deg?


%emm nei de %eee de kom vel %eee de kom vel %eee de store dramatiske altså miljø miljøspørsmålet kom jo allerede i gymnasdagene eller i videregående som det vel hadde alk£ akkurat hadde begynt å kalles da.


og da gikk det på %eee på %eee Sør-Helgeland natur og miljøvern og og vern av et vassdrag som for øvrig har blitt ble ble verne vernepark eller nasjonalpark.


i dag har det blitt nasjonalpark så det førte fram.


vi var vi satt i de første møtene i stua hjemme hos lederen Morten Morten Linseth så ejd£ apropos det det er viktig å hive seg med.


%eee i dag er det ikke vassdrag og i dag er det litt sånn også litt sånn paradoks for må tenke fordi da det den reine energien det vassdraget og så videre ville gitt sant men %eee vi må videre og %eee jeg tok vel med meg det engasjementet inn i %eee inn i universitetsutdanninga mi da.


skulle man ikke tro men det det fins faktisk et sted man kan gå et nesten et år og stort sett snakke med student medstudentene sine om %eee om filosofi og og samfunnsspørsmål.


dem må vi bare si at altfor få fra nord nordfra som har gått der %heh.


de aller aller fleste kom fra Viken %unint altså ikke sant Oslo-området.


men du har %eee du har jobba med mange spennende tema.


vi vi har holdt oss på C_O-to\CO-to og klima i dag, du har jobba med Antarktis spørsmål om og vårs£ forståelse av våre rettigheter der, og du har jobba også med samisk problematikk ressursutnytting.


vi har med store utfordringer nå i de samiske områdene, blant anna med Nussir som vil inn og deponere %eee spillet fra gruvedrift i fjorden og Havforskningsinstituttet har sagt at det bør dem ikke gjøre og det bør dem ikke gjøre.


men vi klarer ikke vi har ikke tid til å komme inn på dette her, men %eee det er jo et sånt enormt ansvar vi snakker om.


%mmm finnes det noen k£ tra£ kan du dra opp et eksempel på et tema som vi i samfunnet har begynt å bry oss om som som kan være til etterfølgelse hvis vi skal få folk til å ha mindre forbruk og mindre karbonutslipp og sånn?


er det har vi fått noe til har vi begynt med noen ting i i samfunnet som vi kan være stolte av?


slutte å røyke selvfølgelig det var jo en en ting %heh.


røykeloven %eee sto på dagsordenen %eee på et %eee et møte i regi av Forskningsrådet %eee her for to år sia.


%eee Dagfinn Høybråtens %eee modige angl£ alle trodde at den blir ble skutt ned med en gang.


til slutt så %eee ja i dag står vi der med røykelov og at det er te£ det er for så vidt derfor et ett eksempel på et eksempel som virka, altså et forbilde.


%eee det var man det det var mange som var oppe fra Cicero og og og sa akkurat det at %eee sånn %eee det her må vi på en måte også tenk sånn må vi også tenke om klimaet og om %eee forbruket vårt %eee i forhold til %eee til %eee miljø miljøskade.


jeg tenker jo at %eee det som jo nå skjer den lil£ den her plastrevolusjonen som er i gang er et %eee eksempel på det du du spør om nå.


i fjor så hadde vi vårt første møte i noe som heter %unint nettverket her i Tromsø som er et U_I_T\UiT Fram Norut-nettverk for forskere innafor humaniora og samfunnsfag som jobber med mi£ med miljø.


altså så %unint etter det møtet så bar vi alle de her plastflaskene vi hadde kje£ kjøpt inn til %eee lunsjmøtet eller det var et stiftelsesmøte da altså så så så vi herlighet vi kan ikke ha møte om miljøforskning på U_I_T\UiT og og Fram og og Norut og så sitter vi her med plastflasker oppetter tak opp til taket.


det er faktisk derfor du får glass her på podkasten Observatoriet %heh ja %heh veldig bra.


sånn er det sant sånn er det sånn sånn at det %eee det %eee det er viktig.


men men det %eee tenker jeg det som har med plast å gjøre det er litt sånn lett å engasjere seg i for at det ser vi hver dag og vi blir veldig veldig %eee berørt av de bildene med av en skilpadde med en sånn her %eee sånn her %eee bb£ plastring rundt halsen ett eller anna sånt.


men %eee akkurat det med C_O-to\CO-to det er kanskje litt vanskelig kjenner jeg for for meg sjøl også engasjere meg ordentlig i.


jeg jeg skjønner at det er alvorlig, men det er litt vanskelig å forstå.


men men vi kan jo si at plasten var et problem i flere tiår før noen klarte å knekke koden til korsen\hvordan det skulle fortelles.


det var jo når kvalen blei døde og man åpna den også ja det visuelle.


kunst trur jeg også kan være viktig sant %eee i den her sammenhengen.


%eee det er jeg helt sikker på er viktig %eee i i den i den sammenhengen sånn som i andre.


ja altså miljø og ja og C_O-to\CO-to også og C_O-to\CO-to.


%eee Jens Galschiot %eee dansk kunstner var jo %eee offisiell kunstner under Paris-toppmøtet og han har jo fantastiske bilder som visualiserer %eee både at de fattige rammes og at isbjørnene rammes og så vid£.


også i sentrum så gikk grafen altså som viser da %eee økte utslipp av C_O-to\CO-to fra industrielle revolusjon attenfemti cirka opp til i dag som plutselig eksponentielt da går opp til tjuefemten da %eee som %eee er visualisert som en oljerørledning.


så det va£ det er veldig sterk %eee sterk kunst, men %eee men %eee jeg vil trekke fram en et eksempel til og det er for det er helt enig med deg.


jeg sjøl klarer heller ikke å relatere meg til kjen£ til den kjemiske gassen C_O-to\CO-to %eee så det blir %eee det blir teori altså.


som var rett og slett at man i %eee på Landås en bydel i Bergen %eee re£ satt i gang i et nabolag og fokusere på %eee forbruk altså %eee deleøkonomi %eee dyrke mat bruke vekster i Landåsskogen opp mot Ulriken der.


salat ikke sant vokser jo rundt oss %emm i stedet for og så frakte den fra med biler som da slipper ut C_O-to\CO-to så kan vi altså %unint her vokser det jo rundt føttene våre når vi går på tur på på Ulriken og så videre.


Bærekraftige liv Landås ble til ti Bærekraftige liv-nabolag i Bergensområdet i dag og jeg tenker at og herved så er da %eee ballen spilt til %eee den de som %eee de første som lager Bærekraftige liv i Tromsø.


jeg tenker at den type %eee den type initiativ er uhyre viktig fordi det gir oss et personlig forhold til rett og slett de %eee materielle og naturlige omgivelsene våre,


som til syvende og sist er det vi forholder oss til og som våre praksiser inngår i og som vi ser hele tida.


%eee og så vet vi jo at %eee for eksempel det å å %eee kle byene våre med trær og planter %eee vil være kanskje en måte også å å fange C_O-to\CO-to på ikke sant å gjøre lufta reinere og så videre.


og det er sånn at %eee jeg tenker at den urbane den den type urbaninitiativ er veldig viktig fordi vi kommer til å bo i byer %eee ikke mindre men mere ja ikke sant.


ja %unint kanskje vi starter på et nytt tema der men vi skal begynne å avrunde nå.


men jeg tenkte liksom det var en en en liksom fin %eee tone å å slutte på fordi at %eee.


nei det er jeg er enig med deg at jeg det er kanskje akkurat %eee det å bli påmint %eee selv om man bor i en by med asfalt rundt seg %eee at man ikke distanserer seg helt ifra naturen og blir omgitt av grønne trær og planter og sånn,


for å kanskje neste gang %eee kjøpe noe %eee noe mere bærekraftig av emballasje eller %eee hva det måtte være.


vi er tom for tid, men vi må bare si jeg har bare lyst til å si Geir at disse her temaene det har Øyvind Stokke i sin kronikk sagt at vi må snakke om ved middagsbordet.


så skal ikke vi bli enige om det Geir at neste kan vi møtes uansett hvor så snakker vi litt om miljøetikk.


ja det kan vi gjøre og kanskje særlig C_O-to\CO-to sia det er en av de vanskelige %heh.


tusen takk, det var veldig hyggelig å diskutere med dokker\dere.


hvis du vil høre mer om Øyvind sin forskning, følg med på nettsida U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, eller følg Facebook-sida vår Observatoriet podkast!


du kan også abonnere på podkasten via Soundcloud iTunes eller andre podkastapper du måtte bruke.


D_N_A-et\DNA-et vårt er det same frå vi blir fødde til vi parkerer tøflane og kler på oss trepyjamasen, eller kor sant er eigentleg det?


Therese Haugdal Nøst, takk for at du %eee kjem hit og velkommen %heh.


v£ du har tenk å prøve og forklare til meg og Marit.


%eee før du før du kom %eee inn i vårt studio så diskuterte vi litt \noko som %eee som %eee vi researcha på deg, nemleg at %eee D_N_A-et\DNA-et i kroppane våre %eee kan endre seg på ein eller anna måte, og det var litt sånn derre, det var litt merkeleg.


eg trudde D_N_A\DNA %eee var noko som var s£ sånn absolutt det liksom uansett kva som skjer i livet ditt, D_N_A-et\DNA-et forblir\blir_verande det same.


%eee har du lyst å forklare kossen\korleis ein kan forandra på det?


jo nei det er jo som du seier, D_N_A-et\DNA-et er jo litt fast, og det er jo det som er så fasinerande fordi D_N_A-et\DNA-et er jo det same i alle cellene dine, så koss\korleis i all verda har du då ein augecelle og ei levercelle og eit hårstrå når D_N_A-et\DNA-et som ligg bak det er akkurat det same.


så cellene har fått ein kode som dei behandlar på ulikt vis, og då bruker eg å forklara det med at %eee som ei notebok så er D_N_A-et\DNA-et, så på kvar sånn notestrek så står det jo koda inn kva det betyr nå£ og viss du kan å spela eit instrument, så kan man\ein ta den notelinja og spela det, men det blir ulikt om man\ein gir det til ein trompet, eller om man\ein gir det til eit piano så blir jo det litt annleis.


for så at då %eee det som forblir\blir_verande heilt identisk uansett kossen\korleis du vrir og vender på det, det er melodien, altså tonehøgd og sånt, men du kan forandre på uttrykket?


ja sånn at det som då er %eee det kan endre nokon små ting i D_N_A\DNA, og det har man\ein gjerne høyrt om då som mutasjonar som skjer at den koden endrar seg bitte litt.


men for deg så er jo alle cellene dine allereie ute i virksomhet\verksemd, så det er kjønnscellene sine mutasjonar som vil ha nokon ting å seia for ditt avkom, men for deg sjølv så er jo alle cellene utskiftbar heile tida, men epigenetikken styrer då uttrykket til noteboka i kvar celle.


det er veldig interessant altså epigenetikken styrar yt£ uttrykket.


alt er så episk i vår tid %heh så film er episk og vêret er episk og maten er episk.


ordet epi betyr berre over, så det er det som ligg utapå D_N_A-et\DNA-et, sånn at D_N_A-strengen\DNA-strengen er jo gjerne ein sånn vridd stige som man\ein har sett bilete av, og så ligg då epigenetikken som innpakninga.


og jo meir innpakka, jo mindre tilgjengeleg er jo D_N_A-et\DNA-et, så kvar celle har ulik innpakking sånn at man\ein kan gå inn og så få ulikt genuttrykk fordi at ce£ %eee cellene har ulike delar tilgjengeleg, og det kallar man\ein då epigenetikken, det som ligg over D_N_A-et\DNA-et.


og epigenetikken er sånn sett volumknappen i noteboka, så det er kor høgt speler du, så kvar ce£ gen kan liksom skruast av og på med genetikken, så kor mye\mykje du får av det den gensekvensen er liksom epigenetikken.


ja det er den fløyelsmjuke %emm %eee kva heiter det for noko sånn derre nei eg prøvde å komma på eit eksempel på eit eit eit soft instrument og så og så setja det i kontrast.


faen eg var ikkje så fornøgd med meg sjølv.


men det det som %mmm det som eg kanskje synest er litt sånn vanskeleg å forstå det er altså epi det er det som er over så eg forstår at det det er ei ramme rundt D_N_A-et\DNA-et så det kanskje beskyttar det.


men så men så %eee %mmm er d£ viss det må beskyttast så er det jo for at det kan påverkast.


nei så det %eee den stabiliteten som ligg i D_N_A-et\DNA-et for at det skal vera fast er jo veldig avhengig av at det er pakka inn, sånn at viss ikkje så hadde jo D_N_A-strengen\DNA-strengen vår vore ganske utsett og sårbar, viss den ikkje hadde vore så godt innpakka, og så har det jo òg med lagringsplass å gjera, viss den ikkje er kveila opp og pakka inn så tar den jo stor plass.


men er vi er er vi menneske i vårt v£ v£ kvardagslege liv, driv vi og pakkar opp?


ja og det er der det blir så spennande fordi at D_N_A-et\DNA-et er jo litt sånn fast som du seier, og det er jo den arvelege biten som vi snakkar om, men kvar kjem miljøet inn fordi miljøet kan påverka epigenetikken.


herleg for at no har vi liksom no har vi komme til det som er eit£ etter ein sånn litt lang intro så er det det du forskar på då, så %eee så det er det eg kanskje burde ha sagt %heh i starten, men %eee du tilhøyrer forskingsgruppa i systemepidemiologi.


ja %heh som som %eee forskar på %eee ko£ kossen\korleis ulike eks£ mjilu£ miljøeksponeringar påverkar kroppen vår.


%eee og nokon veit vi og nokon faktorar er det %eee no i totusenogatten nitten så er det såpass opplese og vedtatt at %eee viss du røyker så påverkar du %eee genetikken på ein miljømessig måte.


eg veit jo at man\ein kan få lungekreft og bli sjuk av røyk, men men eg visste ikkje at man\ein kun£ at det gjorde noko med genetikken det.


så vi har gjort eit studie på lungekreft og sett på røykemarkørar fordi det epigenetikken då det er sånne små flagg inni D_N_A-tråden\DNA-tråden.


og vi har då sett på kor mange sånne flagg som vi kan knyta til, og så sjå då i blodprøver frå ein %eee studie vi har, Kvinner og kreft, der vi har sjeldan materiale der vi kan gå inn og så i kvar blodprøve analysera den her D_N_A-metyleringa\DNA-metyleringa som eit eksempel på ein epigenetikk, sånne flagg, og sjå er dei ulik hos dei som røyker og dei som ikkje røykjer.


har du røyka før, sånn at det visast i epigenetikken om du slutta å røyka fø£.


kva du ser viss du hadde sett mine gena eller mitt mitt blod, kva du såg såg då?


og det påverkar ikkje berre det er ikkje vi snakkar ikkje berre om lungekreft.


vi snakkar ikkje berre om at røyking h£ har noko ha£ har ein sånn e£ e£ epigenetisk %eee innverknad som gir oss lungekreft men det er andre ting òg?


ja vi ser mest då på dei markørane som har med den eksponeringa du har hatt då, sånn at vi prøver å finna markørar som seier nokon ting om framtidig sjukdom, men for å komma dit så må vi skj£ studera meir %eee og kva vi skjønner av dei epigenetiske markørane om eksponering.


så vi har no då jobba mest med lungekreft og røyking og eg skal få lov til å fortsetta å jobba med det, men det finst jo mange studiar som knyter det til anna type livsstilsfaktorar.


B_M_I\BMI, nokon ser på trening, nokon ser på.


%eee at faktisk så kan man\ein gå inn i epigenetikken og sjå kor gammal man\ein er og kor mlang£ lang tid i livet man\ein har levd, og man\ein kan predikera altså estimera kor gammal ein person er basert på dei her markørane i ei blodprøve.


du kan få blodet mitt og så v£ treng du ikkje vita kva tid eg er fødd og kor gammal eg er?


det kan ikkje bruka det til å estimera alder på kven som helst.


nei så det er ikkje noko som politiet har fått til£ %eee.


nei fordi at det var eit eit stort gjennombrot innanfor %eee både kreftbehandling og forsking i totusenogtre der vi fekk kartlagt D_N_A-et\DNA-et vårt.


%eee og er det då liksom frå %eee start til slutt i den her litle vindeltrappa %eee som vi kjenner igjen frå bileta %eee så så veit vi kva alt er og kossen\korleis det skal sjå ut eller?


å det høyrest bra ut, men vi gjer nok ikkje det %heh.


og sjølv om man\ein kjenner notesekvensen så har man\ein ikkje skjønt det derre med kva som står om %eee volumet enda og koss\kva instrument %eee som tolkar kvar notesekvens.


det er mange småsteg der som enda ikkje er heilt kjent.


eg har kan eg eg har litt lyst st£ å d£ gr£ gripe fatt i dette at du også er statistikar.


eg har brukt statistikk som verktøy oppigjennom det har eg gjort.


ja fordi at %emm ikkje sant %eee når du bruker statistikk i i %emm i forskinga di, kor mange pasientar må du ha?


kor mange gonger må du gjere same øvelse\øvinga før du har ein validitet som gjer at du at du kan seia noko fast?


no kan du no skjønner eg at vi er på antydingas %eee nivå eller vi er på vi ser nokon teikn ja.


i heile Kvinner og kreft då, som er hundre og sytti tusen damer, så må man\ein opp i så mange damer.


av dei så har vi blodprøver frå cirka femti tusen av dei, og igjen av dei femti tusen så har vi no då venta i tolv år kanskje og vi har hundre og tredve\tretti lungekrefttilfelle, og så har vi funne nokon som ikkje har lungekreft.


for vi må ha fleire, og vi må sjå om det er likedan\likeins andre plassar fordi %eee det her statistikken inkluderer nokon ting som vi omtaler som omicsdata.


omics så %foreign %foreign og %foreign, det er veldig mye\mykje sånn artige namn ein kan henga seg opp i, men alt det der refererast då til som omicsdata, og for eksempel det der markørane for kvar blodprøve så har eg fire hundre og femti tusen tal.


sånn at man\ein må gjera ein god del statistikk og %eee man\ein må halda tunga beint i munnen når man\ein held på med det her då, for kva har vi eigentleg funne ut?


og hundre og tredve\tretti som som har fått kreft.


nei, men vi har norske damer sånn at heldigvis så er det ikkje sånn sett veldig mye\mykje lungekreft iblant dei.


vi er liksom på den andre s£ den andre sida eller på den.


men i dag i Noreg då så er det jo like mange damer som menn som får lungekreft og damene har tatt igjen menn sånn at no er det likestilling i %eee på lungekreftstatistikken.


%unint det det var ikkje vanleg for damer å røyke før på kva det var femti sekstitalet, sånn at det det tidlegare så har lungekreft vore ein sånn typisk sånn gubbesjukdom men i.


men i min generasjon så endra vi på det der.


men er det altså vi vi har jo nemnt røyking for at det er jo ein %eee ein %eee ganske sånn kjend miljøfaktor.


ja %eee nei det er dei litt som du seier då dei intuitive sterke miljøfaktorane dei kjenner man\ein jo kanskje til at har meir påverking %eee medisinbruk, sånn luftforureining, ja, %eee men det kjem litt an på koss\kva av dei her omicsnivåene man\ein kikkar på.


vi når vi kikkar på epigenetikken så er den nærare D_N_A-et\DNA-et.


den er meir stabil enn om du skulle ha sett på genuttrykket for eksempel, så eg har òg vore mye\mykje studiar der vi har sett på om kaffidrikking har nokon ting å seia for genuttrykket i blodet til damene vi har der og då.


der må man\ein igjen halda tunga rett i munnen.


men du har jo den her %eee altså det er jo litt sånn interessant.


vi hadde jo ein stor debatt rundt er du fødd sånn eller blir du sånn ikkje sant.


%eee det er altså sånn at vi er fødde sånn men vi endrar sånn.


og epigenetikken har litt meir i vorte sånn, sånn at D_N_A-koden\DNA-koden er meir eller mindre uforandra, men det du lever som det kan vera med å påverka epigenetikken din.


men viss vi då viss vi då tar dette her med at folk sluttar å røyke eller jenter kvinner sluttar å røyke og sånn så seier du tredve\tretti år enda tredve\tretti år etterpå så ser man\ein at dei kan få lungekreft, så det er ikkje noko håp.


dei kunne berre fortsette å røyke altså du.


lungekreftrisikoen dett eigentleg ganske fort, sånn at det er berre den påverkinga på epigenetikken som hugsar at du har %eee røykt, men kva den funksjonelt betyr i kroppen som helhet\heilskap det kjenner man\ein jo ikkje godt nok sia det tydelegvis er sånn at lungekreftrisikoen dett med ein gong.


så i den herren %emm den herre D_N_A-kjeda\DNA-kjeda så etter kvart som åra går utan %eee altså som røykfri så firast det eine varselflagget etter det andre ned også.


så nokon endrar seg med ein gong og nokon endrar seg sakte, og sånn er det litt med epigenetikkene då.


den er litt %eee påverkeleg med ein gong og nokon ting er litt tregt, men den er tregare enn genuttrykket i alle cellene då.


men men kort fortalt så så kommer\kjem vi til verda med eitt sett med D_N_A\DNA, %eee og vi forlèt verda med nøyaktig det same settet med D_N_A\DNA.


ja viss det skal ha nokon ting å seia for noko anna enn berre ditt liv så då på ein måte døyr du med den mutasjonen som skjedde, men viss den mutasjonen i ein av kjønnskromosoma så blir den jo med vidare.


har vi s£ altså %eee er det er det blir det vi£ er det noko dårleg som blir med vidare eller er det noko svakt eller?


einegga tvillingar %eee burde vel ha relativt same D_N_A-samansetning\DNA-samansetning?


einegga er vel det same heilt det same ja?


heilt identisk, men så enkelt er det ikkje %heh.


mhm\ja, men så enkelt er det ikkje og der kjem epigenetikken for eksempel inn.


du kan styra koss\korleis uttrykket av den D_N_A-tråden\DNA-tråden som er identisk blir uttrykt i cellene, så inni mors liv så kan to tvillingar ha det litt forskjellig, så når dei kjem ut så er dei ikkje identisk.


å ja er det sånn rett og slett miljøet i ma£ og berre.


og der er då er då der miljøet kjem etter arven.


der har man\ein eit eksempel på at miljø kan komma og påverka genetisk kode som er lik.


%eee og d£ %heh det herre avkommet då likna jo hadde ein heilt anna farge enn den herre stammora då %eee frå genetikken, men då er det e£ ein sånn type faktor at %eee det det det er ein litt sånn anna prosess %eee som skjer i utviklinga av det her %eee fosteret då.


ja og no hugsar ikkje eg heilt kva den katta heiter, men eg ser ikkje bort frå at derre er eit døme på epigenetikk for derre mønsteret i sånn kattefarging det er ein epigenetisk %eee mekanisme.


kva tenker du om denne epigenetiske forskinga?


kan den har den potensialet for å for å gjera verda til ein betre stad å vere på?


den oppdagast for seint, og vi har ikkje noko bra %eee verktøy anna enn den %eee diagnoseforløpet som skjer i dag kor du går til legen med symptom som kanskje fangast opp tidleg nok fordi lungekrefttilfella er i stor grad med spreiing.


og då er du på ein måte komme for seint inn i sjukdommen.


du må litt tidlegare med behandling, så viss epigenetikken og n£ markørar som vi bidreg med å få fram kan bidra til at ein dag hamnar vi der så %eee er eg fornøgd.


%overlapping kunne man\ein funne ein måte og så reversere dei her markørane på at man\ein tok ein sånn her anti-røyk etterpå som som påverka ja ja ja som påverka %eee i motsett retning av det nikotinet og tobakk, tjære og alle dei andre giftstoffa %eee?


ja er det sånn at er er fort£ er det sånn at sunt liv godt sunt liv er den typen %eee motmiddel?


man\ein veit jo ikkje heilt nok då, men %eee d£ sånn at her hamnar vi tilbake til statistikken og kor styrk£ korr\kva styrke vi har til å kartlegga det her her, men %eee antioksidantar for eksempel kan vera med til å trur man\ein då stabilisera den her markørflagget i D_N_A-tråden\DNA-tråden.


korsen\korleis hamnar man\ein i ein sånn type jobb?


korsen\korleis korsen\korleis blir man\ein systemepidemiolog?


%emm eg gjorde ein doktorgrad på miljøgifter i Tromsøundersøkelsen.


og der òg var det det at eg kunne gjera statistikken sjølv som gjorde at eg fi£ fekk gjort mye\mykje spennande der, og %eee det var ein god utdanning med bra statistisk innføring som gjorde at eg har vore klar for å seia ja eg kan gjera det der så.


men det starta jo på ein gard i Nord-Trøndelag med ei nysgjerrig lita jente %heh.


er det noko der du hugsar at har har %eee bidrege til at det er noko du har valt å ta med deg inn i som ein profesjonell karriere rett og slett det å søke svar på ting som du lurer på?


eg har vakse opp i fjøra og gå å spekulera på kvifor man\ein %eee har blekksprutar som går opp og ned i vatnet, kva gjer ei glasmanet, sånne ting.


nei altså kva er det som %eee det var det som bringa meg inn i å studera biologi då at eg lurte på koss\korleis ting fungerte.


koss\korleis kroppen fungerte til ulike dyr og dermed så hamna eg på biologi, og så gjekk eg vidare på toksikologi, og så hadde vi ein god del statistikk.


og toksikologi kan vi seia kan du forklare kva det er for dei som ikkje kjenner det ordet frå før av?


kan du svara kort på kvifor blekksprutar går opp og ned i vatnet?


nei dei eg£ dei har sånn derre eit sånn veldig porøst skal kor dei då bruker trykket til å styra kor mye\mykje luft som går inn og ut, så jo lenger ned, jo mindre luft kan det ha, noko sånt.


det var den korte varianten så er det heilt sikkert ei heil avhandling om berre det å.


eg hugsar det fysiologibiten når eg studerte det det var det eg synest var spennande, så det er kanskje det som driv meg litt vidare no òg då.


du har allereie nemnt Tromsøundersøkelsen som vi må jo seia to ord om.


det er ein undersøkelse\undersøking som har pågått\gått_føre_seg no over mange tiår kor Tromsøs befolkning i ulike mengder og og variantar kommer\kjem til og blir tatt blodprøve av og målt og vegen og alle desse her tinga som brukast til forsking og som er kanskje i alle fall er Norges største helseundersøkelse\helseundersøking og som står på statsbudsjettet.


men sei meg når eg har vore på Tromsøundersøkelse, har du kj£ kj£ sj£ sjekka eller har nokon sjekka mine blodprøvar for miljøgifter?


%eee det skal godt gjerast at du er ein av dei, men det har vore ein studie der vi har %eee sett på %eee eit veldig spesielt design som ingen kunne gjera elles i verda kor dei same folka har møtt opp sia syttitalet.


og når dei har gitt blodprøve så har vi fiska opp dei same, og så såg vi på at trendane av miljøgiftene gjekk ned for dei som var forbodne, så det var ei gladsak.


så det som ligg i frysarane borte på Institutt for samfunnsmedisin av blodprøvar det er verkeleg gullmateriale.


så bra Marit at du og dine medsøstrer og etter kvart også menn %eee møter opp og gjer dei her greiene men %emm vegen vidare.


%eee eg tenker det her er jo det høyrest jo ut som eit sånn uuttømmeleg tema for forsking vidare.


ja nei det %eee veit man\ein jo eigentleg ikkje kvar det endar.


ja ja det er litt sånn då, vi må jo få pengar til å gjera dei her studiane sånn at og dei her analysane av D_N_A-metylering\DNA-metylering i blod, det er dyrt, så vi treng ganske mye\mykje pengar for å få til og med gjort dei hundre og tretti blodprøvene så %eee gitt at man\ein får pengar til å fortsette å halda på med det her så synest eg det er såpass spennande at det vil eg vera med på.


vi kan vel seia at dette miljøet som du tilhøyrer er eit ganske stolt og anerkjent miljø leidde av Eilif Unn i mange mange år %eee så som no er pensjonert forskar men sikkert er der innimellom å trekker ein tråd eller ikkje.


sånn at eg reknar med at dokker %eee dokker har litt %eee status når det gj£ når dokker er ute og søker pengar %heh, men dokker har også ein ny og ung generasjon inn i dette.


kor mange folk er det som tilhøyrer den gruppa i dag?


vi er vel ci£ mellom tjuefem og tretti stykk og %eee vi prøver jo å bringa arven vidare.


vi skal prøva å forvalte dei blodprøvane og dei spørjeskjemaa som alle damene har gitt, sånn at %eee det blir mye\mykje nyttig %eee helseforsking ut av det.


og vi det er det her noko som foregår\går_føre_seg ved alle universitet i Noreg?


ja Institutt for samfunnsmedisin ved U_I_T\UiT Noregs arktiske universitet?


det stemmer og det Kvinner og kreft-studien og Tromøsundersøkelsen er to veldig store, fine studiar.


ja eg har sett det etter kvart eg som er litt sånn frå utsida av universitetet at %emm skal vera stolt av Tromøsundersøkelsen her ved universitet i Tromsø Noregs arktiske universitet.


%eee rul£ rullar betre og betre på tunga det her no ja %emm.


men vi er jo då òg avhengig av at folk møter opp når %eee det spørst at folk spør %eee fyller ut spørjeskjemaa sine og senda inn blodprøver og møter opp.


nei det er klart om dokker blir litt sånn prisgitt det.


forskingsfeltet om femti år er det igjen same %eee at det det har l£ med pengar å gjera eller ser du allereie no nokon sånne her moglege ting som du kunne tenke deg veldig å sjå vidare på?


det er sånn her, får vi meir plast i blodet, eller sånn ting som er litt opp i dagen no då?


ja %eee det har vi faktisk diskutert %heh, men %eee eg har jobba med blodprøvene i då i ganske mange år og eg synest det er veldig mye\mykje spennande kor mykje vi kan læra ifrå ein blodprøve, og det å kartlegga markørar i blod som eit relativt tilgjengeleg %eee prøvemateriale frå eit menneske, der kan vi læra mye\mykje.


så om femti år så håpar eg vi har lært massevis %eee og fortsett å leita etter nye ting ta med oss det vi har lært av og så sjekka nye ting, det vere seg plast, eller kva vi trur vi har eksponert for i dag.


har vi det i blodet så er det jo inni oss.


og då vil det også kanskje vere u£ utvikla ein kunnskap som ikkje berre forskarane på Institutt for samfunnsmedisin k£ kan, men også legane blir utdanna i fordi at eg antar at i dag så kommer\kjem ingen lege til meg og seier ja Marit, det er så og så lenge sidan du slutta å røyke og no ser vi at det er ein liten fare for at du utviklar lungekreft.


vi er nok meir på grunnforsking, og så kjem då det og så oversette\omsetja det til ein klinisk kvardag til noko som er i praksis på sjukehusa det er vi eit stykke unna, men %eee vi håpar jo at det vi gjer, bidreg til at det ein dag hamnar i ein sånn setting.


veit du vi seier %eee Therese Haugdahl Nøst, tusen hjarteleg takk for at du kom hit og køyrde det litt sånn vaksenopplæring i %heh i %eee kva som bevegar seg inn i kroppane våre og %eee og også den spennande vegen vidare innanfor eit viktig forskingsfelt, så tusen takk for at du kom.


ho Therese Haugdal Nøst kan du lese meir om %eee på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, elles kan du høyra fleire forskarar på i iTunes, Soundcloud, og då heiter vi Observatoriet.


søk opp Facebooksida vår som er Observatoriet podkast og %eee vi høyrest!


hei hei her er vi fra rådhuskjelleren igjen med en %eee ny utgave av Store lille Trondheim kommunens podkast.


og i studio sitter %eee Harald Schjølberg og.


Tone Fagerholt og i dag Harald så er tema byutvikling.


ja antagelig %eee hvordan skal vi få til enda bedre medvirkning i byutviklingssaker og helst før det er for seint?


ja takk lang og fin tittel så fint må det være.


oi det beste med å bo i Trondheim tror jeg er at den er så utrolig fin og at %eee den har så lang historie sånn at uansett hvor du går hen så ser du liksom hele norgeshistorien faktisk %eee og så er den passe stor.


%emm jeg syns Bakklandstorget er veldig trivelig og over Bakke bro ja egentlig har jeg mange plasser det er vanskelig å velge.


du jobber jo med byutvikling og det vil da si planer og strategier for hvordan Trondheim skal se ut i framtiden og det er det mange meninger om eller %foreign?


%eee ja %heh det er litt sånn man har aldri fri fra jobben sin egentlig fordi byutvikling og spesielt kanskje sentrumsutvikling er jo et tema som kommer opp under middagsbesøk hos venner, eller det kan være i familieselskap, eller når man leser Adressa, så jeg vil jo si at jeg er nesten leser om jobben min hver eneste i dag i Adressa.


er du òg sånn at du får kjeft når du sier at du kjem\kommer fra Trondheim kommune?


jeg opplever det enkelte ganger at %eee.


det er sånn du som jobber i kommunen nå skal du høre her.


men når du er på en middag da og du merker engasjementet hva er det folk er opptatt av?


nei det er mange som er opptatt av %eee Olav Tryggvasons gate når dem møter meg da i hvert fall og så er det jo mange som er opptatt av sånn som Nidarøhallen ja biltilgjengelighet parkering %emm.


torget ja men kanskje ikke så mye som man kunne ha venta men det var kanskje litt tidligere når det var mye sånn mer sånn uklart.


nå veit man jo mer om framdrift og hva som skal skje %emm ja men mye om det derre med tilgjengeligheten og åpning og stenging av broer og ja.


er det mest negativt eller er det noe positivt?


jeg vil jo si at alt engasjement er jo positivt og jeg er jo en veldig engasjert person så jeg syns jo veldig gøy å diskutere byutvikling, men det er jo mye sånn %eee i noen fora så får man jo litt stempelet eller sånn man vil får liksom stempelet som at,


vi er en gjeng med idioter har jeg jo fått hørt %qqq noen ganger %eee og det kan jo være litt sånn der at man hvordan skal man ta ta den da %eee altså at vi er jo høgt utdanna folk og det er %eee.


vi har jo virkelig god oversikt over både byutviklinga her i Trondheim men òg i andre norske byer og utenlandske byer, men det er jo ingen som sitter på svaret, for hadde jo noen sittet på det geniale svaret om hvordan vi skulle ha bygd byen eller hvordan vi skulle utvikle sentrum så hadde vi jo gjort det og det er jo nettopp det at det er så komplekst,


at vi trenger alle dem ulike stemmene og trenger å diskutere og jeg kan gjerne gå i en butikk i Midtbyen og handle og begynne å starte og diskutere sentrumsutvikling for at nettopp jeg vil høre dem ulike stemmene fordi %emm det finnes mange gode innspill fra ulike personer tenker jeg da ulike aktører at det er ingen som sitter på hele sannheten eller hele svaret.


nei også finnes det vel kanskje ikke noe fasit heller?


nei det gjør jo ikke det fordi hvem er det som har bygd den perfekte byen?


og en viss saklighet i %eee debatten vil du ha da.


ja jeg er jo veldig for det med faktabasert byutvikling så en av de tingene jeg har vært med og innført i sia jeg startet i Trondheim kommune er jo det Midtbyregnskapet, jeg vet ikke om dokker\dere har hørt om det, men det er jo nettopp det å få fakta på bordet som vi kan være enig om både næringslivet og kommunen og ja både handelsstanden og gårder og.


vi kan liksom kan ha noe vi %eee sier at det her er vi enige om og det er fakta og så skal vi være enig om måla også kan vi di£ diskutere tiltakene i stedet for å både være uenig om målet og og hvor vi er hen i dag og hvor vi skal og tiltakene da blir det en sammensausing.


men vi snakker nå om %eee om og slår fast at det er et stort engasjement rundt byutvikling og da blir spørsmålet hvordan kan det her engasjementet brukes inn i arbeidet med planer og strategier?


nei jeg tenker jo at vi i kommunen har et sånn særskilt behov behov og ønske om å få innspill fra ulike aktører i Trondheim.


vi har jo for det første en veldig høyt utdanna og kompetent befolkning, altså vi har jo to hundre tusen kloke hoder i byen her som kan hjelpe oss.


i tillegg så har vi jo et veldig driftig næringsliv som vet hvor skoen trykker %eee også har vi jo veldig mange frivillige organisasjoner %qqq og vi har andre offentlige etater altså vi er jo veldig heldige i Trondheim tenker jeg da.


herregud så heldig vi er som kan liksom bare vi må få benytta oss av dem her ressursene på en god måte og da må man bruke ulike arenaer og ulike verktøy og for å liksom få dem ulike stemmene på banen.


fordi at det er jo alltid noen som blir veldig stille i en forsamling der du føler at det er noen som er viktigere enn deg sjøl eller som på en måte har mer å komme med da så det er jo liksom det å få etablert ulike former for medvirkning- og innspillsarena da.


det veit jeg at dokker\dere har jobba en del med i det siste %eee det å utvikle de arenaene hvor folk kan medvirke, %eee kan du komme med noen eksempler på det dokker\dere har gjort eller skal gjøre på den fronten?


ja altså vi på byplantoret har jo jobba veldig mye med det med det med medvirkning og %qqq og det skyldes jo at det er jo noe i tiden.


jeg trur det holder på å skjer et sånt paradigmeskifte akkurat nå der det liksom at man skal skape byen sammen %emm men nå det siste året i forbindelse med at vi har,


vi laga eller vi holder på å lage både sentrumsstrategi og vi lager byutviklingsstrategi og vi lager planer for lokale sentrum i Trondheim, så har jo vi gått sammen og fått testa ut noen ly£ nye verktøy og nye arenaer og det vi har for eksempel gjestebud om byutvikling og vi har hatt et innbyggerpanel om byutvikling.


vi har veldig mye verksteder der vi både kartlegger på kart eksisterende verdier i dag.


vi prøver å bygge Lego for å se hvordan skal byen se ut i framtida.


vi bruker mye digitale verktøy og nå driver vi og bruker en tre-D-modell for å se og gjøre byutviklinga mer forståelig både for innbyggerne men òg for politikerne, det tror jeg er veldig viktig at å gjøre det mer rett og slett mer forståelig å bevisstgjøre før man skal gjøre valg da.


så dokker\dere driver og tester ut litt forskjellige ting?


ja jeg vil si at vi har vært %foreign i det siste med å teste ut ting %eee og vi har jo fått mye vi har jo fått tilskuddsmidler til det òg da.


%emm og så sender dem inn informasjon i etterkant av at dem har hatt et gjestebud der dem har invitert venner og kjente og gjerne at det er et kaffeslabberas eller kanskje dem serverer kaker eller hva det skal være og har et en trivelig stund sammen der dem diskuterer da noen temaer vi har sendt dem på forhånd.


og måten vi fant dem her innbyggerne det var jo å gi gå ut på Trondheim tjuetredve\tjuetretti som er det nettmagasinet vi har på byutvikling i Trondheim i Trondheim kommune og så gikk vi ut på Facebook og sponsa en artikkel og sa hei vi vil gjerne komme i kontakt med engasjerte innbyggere og så var det masse folk som meldte seg.


får det noe reell betydning for det videre arbeidet?


%qqq men det er jo det eksisterende kvalitetene vi har i dag at vi må ta vare på det som %eee som er my£ umistelig da i dag og så er jo det mange som er opptatt av det med gåbyen at vi må kunne gå rundt omkring og det er veldig mange som er opptatt av det og,


%emm å kunne ta seg fram miljøvennlig og at vi må legge til rette for det og så er det jo %eee my£ en del om metrobuss da og at folk er liksom spent tror jeg egentlig veldig spent på hva hvordan hva metrobuss kjem\kommer til å gjøre i forhold til sentrum %emm ja.


for det er jo ikke sånn at vi legger fram en løsning og så skal dem kommentere bra dårlig på løsning.


det er jo mer sånn hva er de viktige temaene vi må fokusere på.


så det blir litt sånn temperaturmåling på en måte?


da kan dem gå innom på Facebook-sida vår som %eee heter da er det jo Byplankontoret heter den altså på Facebook bare søke opp det eller så har vi nettside som heter framtidstrondheim dott N O der det ligger kontaktinformasjon til alle oss som jobber med med dem her planene %emm så tenker jeg bare det å ta kontakt med oss rett og slett.


%emm noen ganger så når vi snakker om store utbyggingssaker %eee som ofte får mykje\mye medieoppmerksomhet så kan man jo få inntrykk av at %eee engasjementet kjem\kommer litt seint %eee når det mer eller mindre er for seint hvorfor %eee hvorfor blir det sånn tror du?


det har jo med hvordan vi framstiller sakene tidlig i en prosess da at reguleringssaker der mykje\mye blir bestemt dem er vanskelige å forstå det er gjerne at det er på et kart %eee.


og det er noen kodinger i forhold til farger og sånn som på en måte ikke er laget for folk flest men dem er laget for fagfolk og til dels politikere %eee men det er jo der altså det er jo i reguleringsplanene ofte høyder blir bestemt %eee.


men at for eksempel at vi i framtida i større grad kan bruke %eee tre-D-modeller %eee eller òg fysiske modeller,


%emm så jeg er jo veldig jeg er jo en teknologoptimist og jeg tenker jo at sånn V_R\VR, A_R\AR, tre-D-modell på desktop også kanskje og hvis du går ut med iPhone eller en anna smarttelefon ut i byrommene og kan se %emm hvor høy faktisk bygningene blir da.


så tror jeg %eee prosessene kjem\kommer til å kanskje bli litt annerledes i framtida.


men %emm er det her da fordi du s£ du skisserer jo noen muligheter for å gjøre ting annerledes her er det sånne ting som dokker\dere nå driver å å jobber med for å?


veldig mye %eee, og staten er jo opptatt av det her så dem gir jo en del midler både til sånn som kartoppmåling og og byplan er jo med i sånne digitaliseringsprosesser og byggesak altså mange enheter er med på det her.


og når du åpner opp den så kan du se rotere på bildet og se bygninger par£ flere sider så det det skjer i i disse dager %eee absolutt og det prosjektet som jeg er prosjektleder for %eee Framtidsbilder for sentrum,


ja når det gjelder den tidlige fase i for eksempel sånn reguleringsplaner så trur jeg det.


for %eee nå er det jo gjerne at debatten starter når %eee byggesaken blir behandla og da er det jo for seint så jo tidligere vi kan gjøre planene forståelig for publikum, %eee jo bedre trur jeg det blir da.


så at det det handler om flere ting det handler om mer medvirkning på sånn fysiske arena at man m£ møtes ja og en annen ting er jo liksom at vi må kommunisere ut mer og bedre og klarere og bruke klarspråk og være mye tydeligere i kommunikasjonen.


og så tenker jeg jo å ja mer enn å sette en annonse i avisa som er liksom det som er etter etter plan- og bygningsloven så er det eneste kravet man stiller til private utbyggere er jo å sette en annonse i Adressa og komme med et innspill til prikk prikk prikk på en epostadresse basert på et kart.


%mmm kan det være at den saksgangen kanskje er litt forvirrende altså den når du kjem\kommer ut med en reguleringsplan at at folk ikke skjønner at det her er starten på ett eller anna.


ja det er jo det at man melder oppstart da %eee og da sender man jo ut brev til naboene der man forklarer at det er planoppstart og så er det en annonse i avisen det er det som man må gjøre etter loven %eee men hva betyr det?


nei kanskje det er om fem år %heh det er liksom en en en reguleringsplan kan jo ta ta lang tid å utarbeide %eee alt ettersom hvor mye kontroverser saken har og hvor mye naboklager det kjem\kommer inn eller ja.


jeg har hvert fall skjønt at det er mykje\mye det er mykje\mye planer ja ja av ymse slag.


når det gjelder sånne utbyggingssaker og sånne ting da som så %eee er det vel sånn at det er noen som kjenner reglene og systemet bedre enn andre %eee hvordan sikre at alle får %eee mulighet til å medvirke?


ja det er jo det som er det store spørsmålet for jeg tenker at %eee vi når Trondheim kommune lager planer i egen regi sånn som at jeg er prosjektleder nå for sentrumsplan og vi har prosjektleder for lokale sentrum og byutviklingsstrategi og vi holder på med gatebysplan så gjør jo vi utstrakt medvirkning.


vi bruker mye tid i ulike fora få folk med.


men vi kan jo kun vise vei egentlig for det private og offentlige utbyggerne for d£ det er jo ikke pålagt dem å gjøre like mye medvirkning så jeg tenker at vi kan på en måte prøve å være et forbilde og liksom si at det her er lurt vi får bedre planer og bedre strategier av å medvirke og få innspill fra flere,


men jeg tenker vi som byplankontor kan jo kun anbefale det og gjøre det men ifølge loven så er det jo kun dem der annonsene og dem høringsbrevene som blir sendt ut og sånn som må gjøres da for medvirkning er jo ressurskrevende.


jeg bare lurer på om vi nærmer oss slutten er det å si?


%heh jeg ser bort på deg og så tenkte jeg at ja for så vidt.


ja nei jeg kan jo jeg kan jo avslutte jeg hvis at du hvis du ikke har noe mer å fare med.


nei jeg var jeg syns jeg har fått %eee mye gode svar her jeg nå mhm\ja.


%eee Rosenborg så klart %heh endelig noen som ikke brydde seg om fotball.


å mannen min er jo så engasjert i fotball og følger med men å nei jeg vi har vel ikke kanskje ikke helt trua men %eee det har jo blitt så mye rabalder i Rosenborg nå så koss\hvordan kan dem få til å få roa og trua på seg sjøl?


du trenger ikke å være diplomatisk her altså du kan også få lov til å si at det gir jeg blanke i.


nei altså jeg heier jo på Rosenborg %eee selvfølgelig jeg %eee bor i Trondheim og vil at dem skal gjøre det bra men jeg er ikke sånn som setter meg ned å ser på Rosenborg-kamper på tv-en dessverre.


å hva heter han dansken da han %eee Bendtner Niklas Bendtner han har vel begynt å trene igjen med Rosenborg nå har han ikke det eller skulle han komme tilbake uken her?


ja jeg synes jeg så et oppslag om det %heh ja nei det er på det nivået ja.


i mer enn tredve\tretti år har han Harald Gaski vært en av de fremste innen samisk forskning.


noe av det han er opptatt av er hva språk egentlig kan fortelle oss.


og i dag har vi besøk av Harald Gaski som er førsteamanuensis i samisk litteraturvitenskap ved Universitetet i Tromsø som også oversetter og forfatter.


%eee han er nomadisk og kan vel si innledningsvis også at Harald har vunnet flere priser for sin forskning.


han har for eksempel fått den samiske språkprisen Gollegiella gullspråket som jo er en meget høythengende pris og så har han fått universitetet sin formidlingspris.


og i tjuefemten så ga Universitet i Umeå som er Universitetet i Tromsø sitt vennskaps- og samarbeidsuniversitet på Nordkalotten han en utmerkelse som heter Vaartoes-utmerkelsen.


han blir satt pris på og han er etterspurt i Denver Colorado.


og hva er når du når du skal utforske samisk litteratur hva slags sjangre er det da du går til?


ja det er et godt spørsmål og det er jo det har jeg altså brukt ganske mye tid på å finne ut av sjøl også for jeg gikk jo altså gjennom den her vanlige norske eller vestlige utdanningsløpet og og og lærte om alle disiplinene og grensene og det der så så og og fulgte jo det så den første læreboka jeg skreiv i samisk litteratur den gikk jo på det samme som altså var var egentlig mer eller mindre en oversettelse av det jeg hadde lært.


men så har jeg jo i løpet av årene jeg er antagelig litt litt treg av meg for det tok jo en tjue år før jeg begynte å problematisere ordentlig omkring det der at at de de sjangrene stemmer jo egentlig ikke overens med det som er virkeligheta i samisk litteratur.


for der er det altså egentlig bare en fordeling mellom %eee mellom det som %eee er knytta til joik altså og og det blir da den lyriske del og så det som hører til fortellinger som da er den prosadelen.


og så har vi jo selvsagt altså etter hvert fått forfattere som skriver rene noveller og rene romaner og sånn men altså, men men samisk litteratur tradisjonelt har altså vært noe noe mye mer noe noe mye videre sånn at de herre %eee begrepene stemmer ikke helt i forhold til virkeligheten.


for eksempel altså bare %foreign som %eee på samisk %eee altså betyr en bok eller noe som følger et mønster altså så så vottemønster og alle den der type mønster det heter også %foreign.


og det der tenkte jeg det er jo fantastisk bilde på nettopp det at at noe som følger et mønster det er jo det er ikke bare litteratur det er ikke bare ord og setninger som gjør det.


så så synes jeg der allerede i definisjonen av litteratur for %foreign er altså litteratur på samisk og men men grunnordet da er %foreign som da er b£ både er noe skr£ noe skrevet og altså noe som hører.


for tradisjonelt så er det ikke så mye nedskrevet, eller?


nei nei de£ nei det er veldig lite og og der også er det litt sånn morsomt %eee vi var jo %eee vi har jo liksom eike£ lovprist lapologere og alle de der forskerne som kom utenifra og på en måte ville registrere og og i våre øyne utnytte samisk kultur.


ja sa£ sa£ ja som same ja så, men altså men det vi da i hvert fall må a£ anerkjenne dem for er at de skreiv jo ned ting så uten det så ville vi vært mye fattigere med for eksempel den gamle joikepoesien som som jeg har jobba og en god del med også.


men hvor altså joikepoesien hvor korsen\hvilket felt av det samiske livet %eee defineres gjennom joiken?


for det var det var jo liksom det var både den som uttrykte %eee krist£ %eee kristne eller religion, men altså hell£ igjen så så er det for så vidt ikke religion i og så i og for seg men altså men men verdensanskuelse synet på livet altså korsen\hvordan korsen\hvordan du skal leve som et ordentlig menneske her på jord.


ja for at hun Marit også er folklorist %unint.


.vi er opptatt av de verdiene og holdningene som du får presentert.


så vi sier jo at sannheten ligger i den menneske %eee verd£ verdensanskuelsen ikke sant.


men du har tatt den forskninga videre fra den samiske joiken og den samiske fortellingen til også å arbeide med urfolksmetodologi.


ja altså %eee i alle fall først så vil jeg gjerne si at at det var for så vidt en naturlig forlengelse for for før jeg da da blei høtthenta\headhuntet som man sier på nordnorsk til universitetet så så jobba jeg som journalist i i N_R_K\NRK Sapmi eller det hette jo sameradioen.


og og der hadde jeg kulturstoffet og først og fremst og og der var det jo oppdaga jeg det var veldig naturlig å å å se på det her altså det det samiske uttrykket i i forbindelse med med med nabofolkene og etter hvert også det at samene ble så aktivt med i urfolksbevegelsen.


så så sånn sett så så starta jo for så vidt med kunsten også kunst og politikk og.


og og så %eee når jeg da begynte å jobbe med samisk litteratur så så jeg jo mange paralleller til indiansk litteratur som jeg hadde lest litt før så så det var jo naturlig å utvide det å prøve å finne noen felles referansepunkter og sånn.


og fikk jo etterhvert også kollegaer først og fremst i U_S_A\USA og og og diskuterte med dem altså sånn ulike måter å tilnærme seg den litteraturen på og ulike måter å forstå den og tolke den.


så så så ut ifra det så så tenkte jeg ja, men da må man jo gå tilbake til språket %eee det samiske språk og se hva hva slags vurderingskriterier har vi der.


så så da begynte jeg å jobbe med det og liksom også tolk£ jeg hadde jo for så vidt tolka samisk litteratur mente jeg ut ifra samisk forståelse, men men altså men likevel innafor en sånn der veldig etablert vitenskapstenkning.


så så vokste jo denne her bevegelsen fram.


nå nå heter den da %foreign eller urfolksmetodologi som jeg da heller ikke vet om er så fantastisk godt navn at for det vi diskuterer det her hva som hva som ville dekk£ være dekkende for det.


men altså men det det er jo bare det at det det man da prøver man å å gå ut ifra den lokale forståelsen %qqq og bruker da kunst til det som da defineres som kunst- og kulturuttrykk og og altså at å se korsen\hvordan det har blitt forstått.


og og så da i neste omgang %qqq gjerne sammenligne den med det som som som altså er innafor den %eee etablerte vitenskapen, men også i den der sammenligninga så er det jo artig å se på korsen\hvordan andre urfolk gjør det med omtrent likedanne tradisjoner så.


og så det har %eee så så jeg jobba veldig lenge praktisk med det, men men men jeg starta jo altså med teori når jeg kom på universitetet så hadde jeg en lang lang lang tid med å applisere det og bruke det i praksis også.


så nå er er jeg på tur tilbake til teorien så så nå er det veldig morsomt å skrive det her teoretisk også omkring akkurat det her så ja.


men du s£ har sagt i du har en artikkel som %mmm som ikke ikke er helt fersk og ny, men som som har en %eee en tittel som alltid er fersk og ny i mine ører.


ja el£ og enda videre altså hva det %eee altså hva hva innebærer det altså hva når man bruker samisk og og det og det er jo nettopp det som er det spennende og og og altså fordi jeg jo har jo samisk som morsmål og farsmål og og er liksom vokst opp med det og studert det sjøl også sånn at at.


så og og det er der jeg da %eee igjen altså jeg gikk tilbake til noen barndomsminner med korsen\hvordan min onkel lærte meg å sette opp rypesnarer og %eee og og det var jo for så vidt en sånn han han lærte meg jo det, men altså det han gjorde var han fortalte utrolig mange historier akku£ mens han holdt på med det.


som som da som jeg den gang synes var litt sånn forstyrrende for at nei men jeg må jo lære det her så vent nå med de historiene men %eee men men det var poenget var jo selvsagt sånn som jeg har analysert det etterpå han rakk jo å dø før jeg %eee klarte å finne ut i mitt hode hva hva han egentlig gjorde.


men men jeg tror nemlig de derre historiene som fulgte med det var jo om folk som da hadde mislyktes først og fremst og som altså som ikke hadde sånn derre %eee gjort ting ordentlig og for eksempel det å sette opp en rypesnare at det må gjøres det må gjøres veldig presist hvis du skal få noe i den fange noe.


og og han seier jo altså %eee for jeg husker den historien om va£ om om en som da ikke ikke hadde gjort det riktig og dessuten gikk seg vill og holdt på egentlig å omkomme på fjellet så liksom så så jeg spurte jo ja hva hva har det med meg å gjøre og så si£ og ja s£ og dem svarte jo aldri direkte, det var liksom sånn der ja ja men det vil du nå oppdage.


og og og det har jeg tror jeg oppdaga at nettopp det der %eee det at at du finner at språket er så tilkny£ knytta til til %eee hverdagsaktiviteter at egentlig så så lærer du veldig mye gjenn£ gjennom det.


så så det morsomme var nå jeg skreiv den artikkelen at at da kom jo nettopp den der det barndomsminnet fram når jeg skulle skrive om %eee om %eee språk og.


og og og nettopp det at språk er jo noe som du kan bruke til å fange med og det er noe du kan fanges av og fanges i så så nettopp det at språk er en snare det det er jo %eee en metafor og og og men samtidig er det jo også noe mye mer enn det, men altså.


men det er sånn at jeg har den praktiske sida det er litt sånn derre Wittgenstein også over det at den har jo altså at at den teori teoretiske og og praktiske sida har virkelig med hverandre å gjøre.


%eee det er jo en %eee en sånn veldig mange kjenner til deg, men også fordi du har vært oversetter og tolker av tør jeg å si Sapmis %eee største kunstneriske personlige til nu Nils Aslak Valkeapää eller Áillohaš som han også kalles.


%eee kan du kan du gi oss noen få ord om Áillohaš?


ja han som du sier så %eee var han jo %eee jeg er enig i det at i alle fall til nå så er han den største og og også nettopp i det der at han %eee.


han forente jo altså han vi sier han var multikunstner og altså sånn multimedia artist, men men altså for han så så var jo de her sjangrene de de eksisterte jo for så vidt ikke og jeg husker jeg spurte ham en gang om ja hva som kommer først da er det dikt eller er det ideen til et maleri eller er det en joik?


og så sier han nei så ofte så kommer dem samtidig eller altså det ene avføder det andre, men altså han vet ikke hva hvor den første ideen kom sånn at så altså så derfor ble det veldig naturlig for han å å å både skrive dikt, lage joik og og og male og og også gjøre andre ting men altså men i alle fall de tre sjangrene.


så altså så det så det var jo noe av det som som var spesielt med han, men men samtidig så er det jo det der med at han %eee var også så godt forankret i tradisjonen at han han kunne jo utrolig masse av samisk kulturhistorie men al£ alt det han gjorde ble jo likevel nyskapende i forhold til det.


så altså så på en måte vet du det der med å levendegjøre og bruke på helt nye måter den den tradisjonen som han innehadde.


korsen\hvordan var det oversette hans dikt?


ja det var jo det ble jo etterhvert en lek for vi ble jo også ble jo også venner og godt kjente så så for jeg sier jo som en vitenskapsmann og oversetter for oversettere har jo også sin egen stolthet så vi vi sier liksom at alt er mulig å oversette og og og det sier han at ja det skal vi nå sjekke og se på.