ja for jeg vil jo anta at alle ikke nødvendigvis har ork %eee til det.


så blir det sånn da at det blir de£ det blir noen ildsjeler som drar lasset?


den e£ enkelte enheter har veldig stabile brukerråd hvor beboerne bor gjennom flere år.


noen av oss velger å delta etter at vår kjære er dø, så det er litt ulikt.


du fortalte litt om mora di innledningsvis som årsak til at du ble at du begynte å være med i i brukerråd.


mamma sa selv om mamma var langtkommende %eee dement eller med Alzheimer så sa mamma du må stå på for eldreomsorgen Brit Anna og det det er nesten sånn at jeg kjenner på at det er i arva etter mamma at det er rett å gjøre det her.


og i tillegg til at jeg har et annet familiemedlem som også er alvorlig syk og som til tider er på noen av byens helsehus, så gir det meg også noe selv i forhold til det at jeg vet at saken er viktig og det at man snakker.


ja du nevnte at vi snakker på vegne av pårørende, men man snakker jo òg på vegne av de sykeste blant oss den skrøpelige eldre sykehjemsbeboeren som ikke da har en stemme ut i den offentlige debatt.


så sånn sett synes jeg det er det er todelt.


det er viktig for meg selv, men òg viktig for alle sykehjemsbeboere og det er vel ett tusen fem hundre sykehjemsbeboere i Trondheim kommune.


det er jo mange meninger om %eee eldreomsorgen i Trondheim kommune.


%eee hvordan står det til ut ifra ditt ståsted?


en visjon til nettverket er sammen for en god eldreomsorg.


vi ser at på mange områder så har Trondheim kommune kommet langt det i forhold til det at det er kompetanseplaner det at det nå er tilsatt serviceverter det at %eee det er vedtatt en eldreplan som går fra to seksten til to seksogtyve\tjueseks som har en en opptrapping i forhold til bemanning.


så det gir jo ja hvert fall meg påfyll for oss å stå på videre at vi må vi må komme oss litt høyere på bemanning spesielt på ettermiddag og og helg og natt.


vi har sendt ut invitasjon til speeddate til alle gruppelederne og alle fraksjonslederne i helse og velferd i helse- og velferdskomiteen.


inviterer dem tredje og sjette juni på møterom opp her i rådhuset.


og hvor vi utfordrer dem blant anna på å si noe om fremtidens %eee sykehjem, heldøgns omsorgsbolig og helsehus.


spesielt rundt områdene %eee økonomiske prioriteringer, på sykepleiere, på vernepleiere, helsefagarbeidere og sykehjemslegens rolle og funksjon.


så vi tror at det at vi utgjør altså at vi snakker på vegne av vi har tenker litt sånn at når det er ett tusen fem hundre sykehjemsbeboere, hver sykehjemsbeboer har kanskje fire eee pårørende.


så tenker vi at vi representerer en seks til sju tusen %eee personer.


så sånn sett så tror vi at vi kommer til også i fremtida å bli hørt og vi er blitt hørt på veldig mange områder siden vi starta den her organiseringa.


vi hadde jo en gjest her forrige gang Ane Bjøru Fjellseter som er en av kommunens to eldrepsykologer og hun hadde en veldig klar visjon om at %eee Trondheim skulle bli verdens beste by å bli gammel i intet mindre %heh.


Ane er jo ei dyktig dame hun sånn at %eee ja kan være enig i det.


verdens beste ja ja altså det er jo lov å ha hårete mål.


ja hvis det skulle være noen plass så må det nå være i Trondheim.


et av %eee målene for helse- og omsorgstjenestene er at dem skal styrke samarbeidet med pårørende for å oppnå et best mulig tjenestetilbud og sikre at pårørendes behov blir ivaretatt.


det står det i handlings- og økonomiplanen.


%eee hvordan bør kommunen gjøre det tenker dokk\dere?


da er vi jo så heldige i den her kommunen at vi har en kommunaldirektør for helse og velferd som heter Helge Garåsen.


han mener vi er en ildsjel på det her området hvis man kan kalle en kommunaldirektør en ildsjel.


han har sånn som vi opplever det siden vi ble organisert i totusenogfemten ønska oss velkommen inn, %emm lytter til oss, deltar på møter, %emm involverer oss i ulike prosesser.


deltatt i den her %eee økt pasientnær pleie referansegruppa til rådmannen i forbindelse med den her organisasjonsendringa med i forhold til tilsetting av %eee av avdelingsledere.


%eee har også gitt innspill på de her retningslinjene for tildeling av heldøgns omsorgsbolig og sykehjemsplass til eldreplan.


Helge Garåsen s£ opplever vi stiller opp alltid for oss og det at vi mener at han er en ildsjel i forhold til det å lytte til pårørendes stemme.


og da er det selvfølgelig tror vi også enklere for Helge Garåsen når vi har organisert oss og at det her nettverket har satt ned en arbeidsgruppe og da hvor jeg er koordinator og hvor man da lettere òg kan samhandle på toppnivå i kommunen.


%eee men men valgene til Helge Garåsen med det å ønske oss velkommen inn og være en døråpner mener vi er helt unikt i landssammenheng.


han skulle det %overlapping og så må dokker\dere invitere han på neste sånn oppfølgingsmøte i forhold til eldreomsorgen som vil utfordre Helge Garåsen på ulike områder.


nei men det er på sin plass men men vi ha£ vi presiserer òg herre her at mye er bra i eldreomsorgen og mye men mye kan også bli bedre.


så selv om vi altså nå skryter i forhold til Helge Garåsen som er vel fortjent så sier alltid Garåsen òg at dokk\dere må komme med det som også er negativt.


men det hvordan man i disse relasjonelle tider så er det jo litt hvordan man snakker til hverandre hvordan man bringer sakene frem.


vi har bevisst valgt det er jo første gangen vi egentlig er i mevis£ media, for vi har valgt en nedtona rolle nettopp for å gjøre oss mere robust.


hvis vi går litt ned på sånn enhetsnivå %eee hvordan %eee få til eller hv£ hva hva er det som gjør at det k£ man får til en god dialog og g£ godt samarbeid mellom %eee ja %eee hel£ helse- og velferdssentre og de pårørende?


det må være en %eee en enhetsleder som ser nytten og viktigheten av en god dialog.


det må være noe som snakkes om på personalmøter.


så klart velger man en dialogform for kommunikasjon så tror vi at det òg bidrar til at alle parter på et sykehjem får en bedre tone mellom hverandre.


og når man da har opparbeida tillit så tror vi at det også er lettere da både for ansatte og pårørende å ta opp alvorlige saker eller eventuelt et brudd for da ligger tilliten i botn.


men det krever noe av pårørende, og det krever noe av ansatte og lederne.


det vi i hvert fall får tilbakemelding på fra brukerrådsledere at de mener at etter at nettverket ble organisert og det at ja vi har jo blant anna et sånt dialogforum med deler av enhetsledernettverket.


det at vi alltid har møtene i nettverket har fire møter hvert %eee år med ulike faglige tema ute på enhetene det at man snakker sammen det.


altså vi opplever at den her kommunikasjonen på enkelte en£ altså på de fleste enhetene er god men at den største utfordringa fortsatt i kom£ Trondheim kommune og sikkert mange andre kommuner det er at det er store ulikheter rundt på på enhetene.


et eksempel kan være ved %eee innføring nå av serviceverter som Trondheim kommune òg er helt spesielle på.


%eee det at %eee det er tilsatt personell som ikke har helsefaglig utdanning men som skal jobbe på kjøkkenet.


så målet hvis vi bruker det som et eksempel da er da likhet.


ja men da snakker vi ikke om den individuelle pleien men tjenestetilbudet.


%emm en annen ting men det snakkes ofte om pårørende som ressurs at pårørende skal være en ressurs.


%eee altså men så tenker jeg samtidig at det det kan jo kanskje være litt sånn krevende noen ganger å å være det for det det er jo krevende nok i seg sjøl å være %heh å være pårørende %heh.


ja skjønner dokk\dere hva jeg k£ hvor jeg vil hen?


og klart i forhold til at jeg òg er pårørende så kjenner man jo til tider at man kan bli sliten.


men så har vi for å sette det litt på spissen stilt oss noen spørsmål at %emm et av våre ønsker i nettverket er at man kunne ha starta noen type pårørendeforening på alle sykehjemmene.


fordi hvis man går til småkommuner som for eksempel Tydalen eller Klæbu som vi nå vi skal slå oss sammen med.


Klæbu sykehjem har hatt pårørendeforening i femogtyve\tjuefem år.


vi hører veldig ofte at pårørende er veldig sliten og da har vi lurt på hvorfor er dem mere sliten i Trondheim enn dem er i andre kommuner i forhold til det med etablering av pårørendeforening.


%eee oppi Klæbu så kjenner alle hverandre.


så vi har forståelse for at vi pårørende kan være sliten men hvis du har din kjære i flere år på et sykehjem så kanskje den her slitenheta går over s£ håper vi sånn at du kanskje orker å engasjere deg i brukerråd eller i en pårørendeforening.


men du vil gjerne ha en pårørendeforening.


altså til motsetning til brukerråd så så kan en pårørendeforening for eksempel sånn som dem har nå etablert på Charlottenlund helse- og velferdssenter kan bidra med aktiviteter for beboerne.


for det er jo ikke til å stikke under en stol at om noen år så blir vi ganske mange flere eldre.


trur også at pårørende og byenes befolkning må ta inn over seg at kanskje må man begynne etter hvert å bidra litt mere ut på enhetene sånn at tjenestekvaliteten kan opprettholdes uten at pårørende skal pålegges noe ansvar for tjenestetilbudet.


men %eee men igjen vi forventer ikke at pårørende skal verken ha ork eller energi til det her men det er et ønske og litt det herre hårete mål.


noen andre har ikke kommet så langt enda.


vi begynner å nærme oss en litt sånn avslutning her men hvis du skal si hva er ditt største ønske for %eee for eldreomsorgen i %eee i Trondheim?


at alle beboere %eee har det altså får godt stell og pleie og at det beboeren føler at sykehjemmet er hjemmet deres.


og at pårørende føler seg velkommen og bidrar med det dem sjøl etter evne og ressurser %eee kan tenke seg inn på på på hjemmet eller på sykehjemmet, og at vi sammen får til en god eldreomsorg.


%eee er vi nå %eee du har kanskje hørt podkasten her før?


vi bruker å avrunde med sportsavdelinga her skjønner du.


og vi vil også ha noe kvalifisert synsing når det gjelder Rosenborg.


%eee nå har vi altså hatt tre treningskamper på rad uten å score mål.


og nå ser det ut som vi kjem\kommer til å spelle hele sesongen med to sittende midtbanespillere.


jeg er litt bekymra og vet ikke om akkurat den %eee.


%eee jeg håper jeg %eee enda syns ikke jeg treneren har den nye treneren har vist sitt %eee potensiale.


jeg håper at treneren viser seg frem også enda %eee mer sånn at %eee at Rosenborg kjem\kommer på skinnene igjen.


førjulstida kjenner de fleste av oss som koselig og god, men levde du for noen hundre år sia, så tradisjoner som for eksempel Luciadagen veldig annerledes ut.


Liv Helene Willumsen, velkommen til oss.


Geir hun Liv Helene hun er noe så sjelden som en kvinne som har to doktorgrader.


hun har en doktorgrad i litteraturvitenskap der hun har skrevet om Regine Normann og hennes forfatterskap, også %unint en doktorgrad i historie der hun har skrevet om de nordnorske trolldomsprosessene på sekstenhundretallet..


så både histor£ vi har en kvinne som både representerer litteraturvitenskapen og historien som vitenskap.


%eee og det er særlig spennende for meg som forklorist Liv Helene, å å ha deg her som gjest i dag.


det er spennende for meg å å være her som gjest også.


ja det vil jeg si at det som binder sammen de her to store forskningsarbeidene som jeg har gjort i doktorgradene, det er fortellinger.


det er fortellingskunst at folk i muntlige samfunn som vi er vitne til på sekstenhundretallet og i det samfunn som Regine Normann kjente fra attenhundretallet, så er det fortellingskunst som er det som binder sammen de her to områdene.


og grunnen til at fortellinga kjem\kommer inn i trolldomsprosessene, det er at i Finnmark har vi et stort antall kvinner som anklages for å ha utført trolldom.


disse kvinnene føres for retten, og når de står der i rettslokalet og blir forhørt av en myndighetsperson så presses de til å avlegge en tilståelse.


det er bruk av tortur og det er harde pressmidler, og grunnen til at de presser så hardt er at det skal komme ifra deres egen munn at de har utført trolldom og at de har inngått en pakt med djevelen.


og i denne fortellinga er der innvevd både det de kan av tradisjonskunst og det de kan om forskjellige merkedager i året, samtidig som de tar inn nye og farlige ideer om at de har vært med på samlinger av trollfolk med djevelen til stede.


så det er det at de kan fortelle er fellesnevneren, vil jeg si, for disse kvinnene på sekstenhundretallet anklaga for trolldom og Regine Normann sin fortellerkunst.


men da er fortellinga en mestringsområde, og når du nå har nevnt merkedager så er det altså, vi må bare si det som det er, i dag er det trettende desember.


%overlapping den her podkasten kommer ut %unint %heh.


ja og hvis man hører den i reprise så kan dem høre det når som helst, men når vi lager den så er det altså trettende desember og d£.


%eee og det interessante med den er d£ nå at den kobler den offisielle katolske tradisjonene og den folkelige.


%eee ke£ hva du hva du tenker om den her dagen?


ja det er jo en dag hvor man begynner å nærme seg jul.


og i dag tenker vi sånn vi er på vei imot den lengste og mørkeste dagen og lengste og mørkeste natta.


og vi har jo nå en anna dag som er den lengste og mørkeste, men trettende desember stammer altså ifra denne annerledes kalenderen.


så i vårs£ våre dager når ungene går rundt og deler ut boller og har hvite kjortler og lys i håret og sånn, så fremstår den som en sånn veldig snill dag, at altså sånn dele på goder ikke sant, men det var ingen snill dag i i den førmoderne tid.


jeg vil si at alle de her %eee merkedagene som vi snakker om som er viktige merkedager, det er den mørke dagen før jul, det er sankthans, det er påske.


de var ikke snille dager, for de var veldig store og jeg vil si mørke krefter som var i sving i dette møtet at man kunne komme imellom den verden vi tilhører og den ukjente verden hvor mykje\mye farlig eksisterte.


kanskje det bare er halloween som har overlevd som en sånn litt skummel dag da.


eller er blitt skummel med t£ %eee ja, ja %heh.


fordi at vi også befinner oss på ei tid i historia, i tidlig moderne tid altså, hvor mennesker ikke tenkte rasjonelt og skjønte hva var det som forårsaka katastrofer, hva var det som gjorde at dyr og mennesker blei sjuke og døde?


altså man tenkte annerledes i forhold til %eee tragedier som inntraff, og det tror jeg har gjort at man kobla det mere til dystre skapninger enn til snille skapninger.


kan du huske noe fra din barndom om denne her Luciadagen?


var den du kommer jo fra Bø i Vesterålen, %eee det er jo Regine Normann-området, fortellertradisjonen sto sto sterkt, var denne dagen noen gang nevnt blant dine besteforeldre eller foreldre?


foreldre faktisk %eee eller altså denne tida før jul fikk jo vi som unger da forklart at det her var ei veldig farlig tid, og vi hadde i Bø i Vesterålen et ord som hette juleskokker.


altså at det var noen som kunne gå rundt og gi juleskokker, at det var denne tida før jul kunne det komme noen inn og sånn som jeg fikk det forklart, kunne hvis de kom inn i husene og inn i soverommet, så kunne de piske føttene våre med einer og med sånn der greiner.


så derfor var det veldig viktig de her dagene før jul å låse ytterdøra, sånn at det ikke skulle komme inn noen å gi denne juleskokken.


vi kjenner jo også fra den eee Luciadagen at den er litt dobbel, for på den ene sida sett så er det der at dyrene kan snakke og alle disse her sterke kreftene som er ute som gjør det skummelt, men det er altså den natta er det også mulig å ta bud om hvem du skal få som ektemann.


du kan altså sette skoene dine i kors den natta, som du også kan på sankthansnatta, også kan du liksom be ei bønn før du legger deg, og da skal du i løpet av natta drømme din livsledsager.


%eee men %eee vi la oss gå fra fra Luciadagen.


da vil jeg gå til de første alvorlige trolldomsprosessene i Finnmark.


det er heile sekstenhundretallet som er perioden for trolldomsprosessene i Finnmark, fra begynnelse til slutt på sekstenhundretallet.


men det kom i sekstentjue inn noen ideer som ikke var kjent før, og det her var lærde ideer fra Europa om at et menneske kunne gå inn i en pakt med djevelen.


og når vedkommende hadde gått inn i denne pakten med djevelen, så fikk du overført kraft fra djevelen til å utføre trolldomsgjerninger.


ja, å utføre farlige og alvorlige trolldomsgjerninger.


dette var forskjellig ifra den tradisjonelle trua, den gammeldagse trua på trolldom, som jeg kaller det for, den gammeldagse trua at du kan kaste trolldom.


det som vi i Nord-Norge har begrepet gande for.


og midten av denne samlinga, det var djevelen sjøl som innehadde.


og de herre tankene om at va£ man var samla mange og at man tilbad djevelen på disse samlingene, det førte til at i et forhør når det kom til dette punktet at du fortalte den som ble anklaga forklarte at de hadde vært med på en trolldomssamling, så kom bestandig opp neste spørsmål hvem andre var tilstede?


og da er det du får en type trolldomsprosesser, en type rettslige prosesser hvor veldig mange blir tiltalt for trolldom i løpet av veldig kort tid.


bare noen måneder ofte, under et år, fordi de får mange navn på bordet.


så det er i denne fe£ forståelsen av de nye trolldomsideene kobla til noen tragedier som har skjedd oppe i Finnmark like før at vi nærmer oss jul.


og disse første som blir anklaga for trolldom i en sånn kjedeprosess hvor mange var anklaga samtidig, det skjer i sekstentjue sekstentjueén, skjer i løpet av noen måneder.


og det de er først anklaga for, det er å ha skapt en storm tre år tidligere i sekstensytten hvor ti båter ifra Kiberg og Vardø gikk ned, og det var førti mennesker som omkom.


dette er det de tilstår, og ei av de som har avlevert en sånn tilståelse, det er i sekstentjueén.


hun sier %eee %qqq at de bandt hver deres knute på et stykke snøre, og hver blåste derpå.


så kom det onde vær, og de mange folk blev.


yttermere bekjente hun at hun forgangen julenatt, altså forrige julenatt, så hentet Marit Olsdatter henne i Bergen.


og hun var i en hundelignelse og satte henne ned i Vardøen på Ballvollen, og hun selv var i en tispelignelse.


det var der flere forsamlet, og to var i vargelignelse, altså som ulver.


og dette er det at denne kvinna forteller i en rettssal.


og flere av disse kvinnene, der ti mennesker ble brent i løpet av de her månedene, så er det de samme motivene som kjem opp.


og ikke bare i Vardø på Ballvollen, på en plass der de speller ball, men også fer\farer de etter at de har vært på Ballvollen, flyr de gjennom luften ned til Bergen og har ei trolldomssamling på Lyderhorn, som er heksefjellet utafor Bergen.


sånn at det vi ser i de her fortellingene, som da er kobla til julenatt.


altså julenatt %eee Liv Helene, det er natta fra julaften til første juledag.


kan være veldig mykje\mye ute i mørket som vi ikke ser og som vi heller ikke skal se.


for det som er interessant her, hvis jeg får lov til å skyte inn det %mmm %eee.


i Nord-Norge eller i Norge som sådan, så har vi f£ mange sagn om denne natta, i Nord-Norge har vi flest, og de handler om at de døde går til gudstjeneste i de kirkene som eksisterer.


altså de kirkene som befolkningen ellers ville bruke første juledag, da er dem te£ %eee på gudstjeneste, og alltid er det et eller annet levende vesen, menneske, som forviller seg inn og som det er en stor risiko forbundet til det.


for eksempel så %eee ja så er det en liten gutt oppi %eee Finnmark som %eee som har sovna av når det er vanlig gudstjeneste, også våkner han også ser han bestemora som er død ikke sant, også berger hun han for hun klarer å få han til å gjømme seg bak alterringen, innenfor alterringen, og då blir han berga.


ellers så ville han ha dødd, så ville han døde tatt han med seg.


så det er tradisjoner som har vart ganske langt opp mot vår tid om.


ja d£ ja og det er veldig sånn spennende, og jeg syns jo at når ess£ de unge ser sånne horrorfilmer så tenker jeg vår fortellertradisjon er mye sterkere %heh ja %heh ja.


ja og dette med %eee gudstjenester kjem\kommer faktisk også inn i denne kjedeprosessen, for ei av de som var med på det her %eee samlinga på Ballvollen i Vardø hun er ifra Vadsø.


så når de er ferdig med den her samlinga så fer\farer hun tilbake til Vadsø, og hun kjem\kommer akkurat tilbake til Vadsø når hun hører kirkeklokkene kime inn til gudstjeneste.


så det er så tidlig, altså fire hundre år sia er allerede de her tankene disse koblingene altså, og kontrastene mellom det overnaturlige, trolske og det religiøse, de er allerede inne i en muntlig tradisjon.


men %eee da har vi hatt hun det er jo en det er jo en %eee sann historie at ti på åtte gikk %eee forsvant ikke sant, og førti mennesker, førti menn antar jeg, drukna.


%eee er d£ er hun den eneste som som nevner det i den trolldomssaken?


så kommer det opp i de fleste av disse tilståelsene både at de har vært og forårsaka de her forlisene og at de har vært med på disse trolldomssamlingene i Vardø på Ballvollen og i Bergen.


så det er du kan si at det er ganske samstemt det som de tilstår at de har forårsaka av tragedier og at de har vært med på noe som er veldig farlig, nemlig de her møtene hvor djevelen har vært med.


men det som er veldig interessant med disse tilståelsene som fortelling og som jeg syns knytter veldig an til folketradisjonen, det er at ingen tilståelse er lik.


vi skulle jo tru det her at skriveren satt bare og skreiv ned stereotype punkt for punkt hva er det de bekjenner, men det gjør han ikke.


han går inn på det individuelle ved hver sin språkføring, detaljer de bruker, ord, muntlighetstrekk, ord de bruker fra sitt muntlige språk og sin dialekt.


sånn at den herre vekten på individualitet er faktisk det som jeg syns er noe av det viktigste å få fram ved trolldomsprosessene, nemlig at dette var enkeltmennesker.


og det er dét jeg syns er viktig å få fram.


det vi ser og det som kjem\kommer fram for eksempel på Steilneset minnested i Vardø, det er at her er det mange mennesker som er anklaga for en forbrytelse de aldri kunne ha gjort.


og når du går inn i denne lange korridoren, denne lange bygninga på Steilneset minnested i Vardø som er minnested for de som mista livet under trolldomsprosessene, så kan du ikke la være å legge merke til, fordi du får minnetavle opp på begge sider når du går igjennom hundreogtrettifem meter lang korridor, alle har navn.


alle har en stemme fordi at jeg som har skrevet disse tekstene har gjengitt noe av tilståelsen deres.


hva er det de sjøl har sagt når de står der i rettslokalet?


sånn at dette med fortellinger, det er ikke bare at de kan fortellingskunsten.


men det er faktisk noe med at de i den forferdelige situasjonen det er å stå tiltalt for trolldom som de visste var veldig farlig og visste også at de var nær en dødsdom, så klarer de å holde seg sjøl oppreist som et menneske ved at de forteller sin individuelle utforming av ei fortelling.


vi må ha vi må bruke litt tid på Steilneset.


for de som ikke er kjent med det og som hører på denne podkasten, så er det har man altså valgt å lage Nord-Norges mest sofistikerte minnested, mest eksklusive minnested, på neset som heter Steilneset i Vardø.


det er liksom en sånn konseptminnesmerke på en måte.


det ene er et %eee %ttt metalliskaktig, veldig sånn glassaktig bygg på fire vegger som du går inn i og inni det er en stol som har en ild som brenner hele tida.


og i det an£ men men selve det bygget og i det bygget du snakker om, dette lange bygget, så er det en arkitekt også anerkjent arkitekt som du må fortelle oss hvem er som har laga.


ja Steilneset minnested, som er minnested for ofrene for trolldomsprosessene i Finnmark, har det er bygd på tre komponenter.


kunst er denne installasjonen som står i en glasspaviljong, en frittstående glasspaviljong, og der er det en brennende stol.


over stolen er det montert syv ovale speil, som avspeiler objektet i midten, avspeiler stolen fra forskjellige vinklinger.


så du får veldig sterkt inn dette med at når du avspeiler et objekt, så er det vinklinga på den avspeilinga som gjør hva er det du ser i denne speil.


og de som går rundt denne installasjonen, rundt denne stolen som har en femfingra flamme i vi£ i midten, %eee de blir også sjøl fanga inn et av de speilene, sånn at du er ikke lenger en tilskuer, men du er faktisk en deltaker.


og stiller jo dette veldig vanskelige spørsmål hvordan ville du på sekstenhundretallet ha befunnet deg om du hadde levd på den tida og vært involvert i anklager mot angivelige trollfolk.


den andre bygninga på Steilneset er hundreogfemti hundreogtrettifem meter lang bygning, ei trakt, en lang korridor, og denne korridoren, da går du igjennom heile korridoren med minnetavler på begge sider.


den er ikke så brei, så du du kommer ikke unna.


det er to s£ kan gå ved siden av hverandre, så du får disse minnetavlene over de nittién ofrene veldig tett inn på deg, og enten du går fort eller sakte kan du ikke unngå å se her er det veldig mange navn, her er det enkeltmennesker.


og du kan heller ikke unngå å se at det er en veldig gjentagelse av dommen, nemlig til ild og bål.


og det var enighet mellom arkitekten og meg som har da har skrevet alle tekstene på disse minnetavlene ut fra informasjon fra originalkildene.


altså det skulle ikke være noe anna enn de nittién ofrene og man skulle gå rett på de.


det eneste som kan gi lys, små lysglimt når du er inne i denne korridoren, det er nittién små vinduer som er montert i ulik høyde du kan se ut.


så det er veldig enkel symbolikk, og det er en minimalistisk %eee arkitektonisk %eee utforming av dette rommet som gjør at disse minnetavlene, nemlig ofrene, det som er grunnen til at minnestedet er bygd, de kjem\kommer veldig godt fram.


altså innholdet i dette minnestedet er ofrene for trollsprosessene.


arkitekten er en sveitsisk stjernearkitekt som har fått Pritzkerprisen i arkitektur.


han heter Peter Zumthor og han holder til i en liten landsby i Sveits som heter Haldenstein.


så da jeg skulle begynne å skrive disse tekstene til Steilneset, så var det første jeg gjorde at jeg reiste ned og snakka med arkitekten, og vi blei enig om hva slags uttrykk er det vi skal gi innholdet i dette minnestedet.


det i dag så er det jo sånn at du sier allerede at dit dit må du komme, Geir, for å se, og det er jeg helt enig med deg.


men for de som ikke har sjansen til å komme til Vardø, så e£ går det an å å skaffe seg boka om Steilneset og lese om det, for det er godt beskrevet i ei bok som som dekker prosessen og dekker innholdet og som akkurat av dette.


nå hadde du %eee så fin en fortelling her om dette, eller fin fortelling, det var kanskje feil ord valgt, men fortellinga om det forliset og den julenattssamlinga.


som gjorde seg om til hunder og ulver %heh.


ja det fortsetter ut gjennom sekstenhundretallet, og jeg har veldig lyst til å lese rett opp fra rettsprotokollen en sak ifra %eee den siste store kjedeprosessen.


det var den siste krampetrekning vil jeg si i Finnmark.


fra høsten i sekstensekstito og fram til april i sekstensekstitre, så var det altså mer enn tredve\tretti mennesker anklaga for trolldom, kvinner, alle kvinner.


det er kvinner i disse kjedeprosessene, og det er norske kvinner som er mest %eee utsatt.


og %qqq %eee denne siste kjedeprosessen i Finnmark, den satte på sett og vis et punktum for de herre veldig intensive forfølgelsene av trollfolk, og blant annet var det seks småjenter var anklaga for trolldom da i sekstensekstitre.


men i den her %eee rekken av tilståelser som blei levert og tjue kvinner blei brent i løpet av de her månedene, brent levende i Finnmark på Steilneset.


%eee det er en av tilståelsene som ei dame som heter Solveig Nilsdatter %eee avlegger og som jeg syns er fin.


både fordi den illustrerer dette med at merkedager og jul og trolldom det er ikke noe som bare har med Finnmark eller Nord-Norge å gjøre, for hun tilstår at hun har vært på Dovre og der holdt julefeiring.


men det er også noe med at du får faktisk inn allerede nå er vi bare litt over midten av sekstenhundretallet, så vi er nesten fire hundre år tilbake i tid, men vi får faktisk inn et motiv som brukes veldig mykje\mye i eventyr.


nemlig det Askepott som danser av seg en sko.


enn og bekjenner og foregiver\foregir Solveig at forgangen år om julenatt var de med hverandre på Dovrefjell, hvor da iblant var liren med mange flere utallige, som hun ikke kunne kjent.


der sammesteds danset enhver, og liren danset sin ene sko fra med fanden.


der hun beklaget seg hennes sko var borte, ga fanden henne en igjen og skjenket den slemme satan den med vin og øl ut av en skål.


òg var han skikket som en stor, svart, lang hund.


%heh ja, det er ganske sterke, men nå har vi altså ha£ da£ dem har i det første sitatet, så dro dem til %eee Ballvollen, også dro dem til Lyderhorn, og nå har dem vært i har hun vært i Dovre, men hva med resten av verden, for %unint vi har jo så gode rettsprotokoller fra Finnmark, vi.


i Norge har vi jo heksefjell for eksempel i Sogn og Fjordane som heter Hornelen, hvor det er tradisjon på og hvor de hadde tromming %eee som juleslått og hadde fering der.


og %eee i Skottland har de jo ikke så mykje\mye fjell, så der var det mye mark.


men i denne mellomperioden, altså fra de møttes på Ballvollen i sekstentjue og %eee til sekstensekstitre, så er det jo kommet opp dette møtepunktet på Domen fjell utafor Vardø.


men jeg har lyst å nevne når det gjelder Skottland at der er også en %eee tradisjon knytta til jul og faktisk litt influert av muntlig tradisjon ifra Norge.


det skrives i skotsk %foreign T R O W I S.


hun har sett troll komme ut av en ås, og det var rundt et hus hvor det var mye fester og dans spesielt om juletider.


og da skriver de juletider Y U L E, %foreign.


sånn som det norrøne språket, ikke sant, ja.


men %eee det er jo kj£ det er jo kjempespennende, og og nå når vi vi har så lett liksom for å snakke om at jula er tradisjon %eee og at vi at vi liksom forfølger en tradisjon.


jeg må si det gjelder egentlig alle de de %eee anledningene vi har %eee vært innom nå at %eee dem er jo ikke til å kjenne igjen ifra %heh fra mye av det her ja.


%eee det gjelder Hallowen, og da har jeg lyst til å nevne også at halloween allerede på slutten av femtenhundretallet er nevnt i skotske trolldomsprosesser.


i femtennitti nittién er det noen veldig kjente trolldomsprosesser i Skottland på en plass som heter North Berwick.


%hhh det er va£ er vært er veldig spennende å snakke med deg %eee Liv Helene om dette.


og hvis vi skulle %eee hvis folk skulle tenke seg at all magi er borte, og det ikke ligner, sånn som du sier Geir, ikke ligner på noe annet, så skal man jo huske at %eee i det å å å ha noen spesielle dager i året hvori man et£ får lov til å gi hverandre oppmerksomhet og være god med hverandre, så er det mye magi.


så om vi har mista det onde, så har vi er det stor plass til å utøve god omsorg i den perioden vi nå går inn i, altså i juletida.


kan gå rundt og dele ut lussekatter til kollegene dine og synge sanger og er det mye koselig man kan gjøre.


mye koselig og og %mmm og j£ og til jul, så kan man gi hverandre små gaver som viser at man anerkjenner hverandre, for det er å£ ei anerkjennelse i det ja.


og jeg vil jo si da også at nå er da heldigvis fargen på lysene skifta ut fra svart til kvitt.


tusen takk Liv Helene for en spennende samtale.


sjekk ut kronikken til hun Liv Helene Willumsen på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti og %eee ta en titt i arkivet til %eee Observatoriet og se om det er noe du liker!


kjære publikum, hjertelig velkommen til Nasjonalbiblioteket til Målstova og til det første arrangementet om populærmusikk og dans.


og velkommen til alle som følger oss på internett.


jeg vil først %eee benytte anledningen til å allerede nå informere om det neste arrangementet i denne serien.


panelet da er satt sammen av en dansebandforsker, en låtskriver og musikkprodusenten til Skal Vi Danse.


den tjueandre oktober der altså, men %eee i kveld så skal det dreie seg om noe annet og kveldens samtaleleder er Ingrid Kindem.


temaet er %eee ensembledans, som kan være både underholdning, kulturarv, samfunnskritikk og aktivisme og mang£ mange %eee mange vinklinger å ta tak i her, så jeg sier bare vær så god til Ingrid.


dere kan komme inn dere som skal være med i panelet.


%eee mens de setter seg så må jeg få lov til å ønske dere velkommen %eee og velkommen til en samtale med utgangspunkt i populærmusikkens dansehistorie.


%emm dansen den kan være en personlig opplevelse.


dere arbeider jo med helt forskjellige danseformer, men %emm jeg tenker likevel at dere har noe felles, for dere utfordrer oss på forskjellige måter.


dere utfordrer %eee holdningene våre, %eee og dere utfordrer dansehistorien og ikke minst dette med tid og rom for dans, det utfordrer dere.


%emm og overskriften i dag det er karstykker og burlesk og da har jeg lyst til å begynne med deg jeg Halgrim, %eee karstykker det kan du mye om.


det er jo et %eee danseensemble som har satt store fotavtrykk i norsk kulturliv.


%eee du er norgesmester i laus eller halling som mange kaller det %eee flere ganger.


du har jo til og med en kongepokal i det, det er ikke mange som har tror jeg, og så har du blitt tildelt flere internasjonale priser for din koreografi.


nei men %eee du utfordrer jo %eee rom og hva som er fysisk mulig å få til i dansen din.


har du noen si om %eee om %eee hvordan du velger å uttrykke deg?


%eee når eg vaks opp så var eg kanskje ikkje sånn veldig %eee sterk sosial i vennegjengar og slike ting og og derfor jobbe med energi var viktig for meg.


%eee og fann veldig mykje frihet\fridom i i den da der %eee det ikkje var så viktig å skulle uttrykke ei konkret historie %emm %eee kanskje ikkje bli forstått på same måte som i som i teater eller %eee eller i klasserommet.


så %emm ja hallingdansen vart veldig viktig for meg da i oppveksten.


%mmm musikken vi hørte her, hvor kommer den fra?


%mmm men %eee jeg tror vi hopper til deg %eee Elisabeth, i tillegg til å danse selv så er du dansehistoriker, kan du si litt om det?


ja jeg jeg er jo utdanna danser og pedagog fra Balletthøgskolen, men så har jeg %eee tatt akademisk mastergrad og doktorgrad.


så jeg %eee disputerte for ja litt over to år sia med en avhandling om dans som sosial dannelse i Norge på syttenhundretallet.


jeg har jo hørt om deg før, men jeg tok et lite sånn Google-søk, det tenker jeg er litt sånn kjekt for å få et overblikk, så skal vi se hva vi fant på deg.


da slo jeg opp på Elisabeth Svarstad og så søkte jeg på bilder, og i og med at dette her begynner med karstykker så ser jeg oppe til høyre der så står det ekte mannfolk danser menuett.


du som er dansehistoriker, du må du må forklare det, hva v£ hva innebærer dette?


ja det %eee det kom %emm %eee altså det det er jo et intervju eller en artikkel som er skrevet om doktorgradsarbeidet mitt, og det er det er sant, ekte mannfolk danser menuett, i hvert fall på syttenhundretallet %heh, %emm fordi menuetten hadde en veldig sterk stilling.


%eee det er jo fransk hoffdans, og vi snakker jo om altså de helt øverste i samfunnet her, %eee og da det er veldig mye å si om menuetten, men %eee den den ble sett på som e£ det klassiske, det du måtte ha som et grunnlag for å kunne danse bra.


du kan lære deg å hilse og sånn, så dansemesterne %eee underviste alltid den dansen først, så den måtte du lære deg, og i forskninga mi så så jeg jeg lurte jo veldig hva dansa folk i Norge på syttenhundretallet.


jeg visste jo mye om hva som foregikk i Europa, men det svaret på det var siste nytt fra Paris, så her fant jeg også ut at alle måtte danse menuett hvis du snakker om e£ eliten da.


de som tok dansetimer mhm\ja og ja og ekte mannfolk ja fordi et ekte mannfolk %heh måtte kunne ri, fekte og danse.


sånn var det i Frankrike og sånn var det gjerne her òg.


men du har en liten utfordrer skjønner du når det gjelder kostyme, for ved siden av meg her så sitter jo Carina Carlsen og jeg gjorde nemlig det samme med henne tok et lite sånt Google-søk og da fikk vi altså dette.


du driver med burlesk og det er jo også i %eee tittelen i dag.


ja det er jo %overlapping %eee det er heldigvis ikke det verste du kunne funnet begynner med det %emm.


her ser jeg øverst så står det gjett om det provoserte at jeg kastet prikk prikk prikk.


%eee det er mulig hvis man klikker på det så kan man få hele %eee hele teksten, men %emm du kaller deg selv kroppsposivist£ %eee ja.


ja, men jeg tror du må si litt mer om det.


%eee når jeg begynte med burlesk altså burlesk er jo dette her kan være dette her.


jeg liker jo å dra den helt ut så %heh og jeg er tjukk og svetter mye så av og til så detter ting som ikke skal dette de detter av.


%emm og da jeg syns det er helt greit fordi det er noe sånt provoserende ved at en person, og spesielt en kvinne med min kropp, gjør det her og er liksom så skamløs på scenen.


%eee og det skaper litt diskusjon i publikum, og det syns jeg er %eee d£ det er det jeg vil.


%eee de som lar seg provosere, de lar seg provosere, og så håper jeg at de tenker litt over hvorfor, og de som lar seg begeistre det de håper jeg også tenker litt over hvorfor de lar seg begeistre.


%eee når det gjelder til kroppspositivisme da %eee holde tunga rett i munnen når man sier det, %eee det handler om den individuelle reisen.


%eee jeg har hatt spiseforstyrrelse i tjue år og det er mange mange ting, mange lag her, %emm men det er noe med å å lære å like seg selv, altså v£ vi lever i et samfunn som hele tiden uansett hva slags kropp du har eller kjønn eller i det hele tatt som forteller deg at det er noe feil med deg og det må du rette på.


kom å kjøp våre produkter så skal du bli bra, men så trenger du det her òg for helt bra er det fortsatt ikke ikke sant.


vi biter jo på den alle sammen, det er det vi er lært opp til, %ttt %eee så det er kroppspositivismen, det å liksom lande litt og tenke vet du hva, jeg trenger ikke den kremen jeg eller brystvortebleker eller hva det enn måtte være, jeg er bra nok.


fettaktivist da det er mange som steiler litt av det, men det er en sånn systematisk diskriminering altså store mennesker det er jo bevist kom en norsk doktorgrad som er sluppet nå i år %emm som viser at store mennesker får dårligere helsehjelp enn tynne mennesker.


men er veldig glad for å ha deg med i denne samtalen %emm.


%eee du har vært med i Idol Burlesk og her har vi et lite utdrag.


det er en badevekt ja det er en badevekt jeg går opp og ned på da, bare så det er sagt.


å ja %heh ja for det er veldig mye humor %eee i dette %eee du, hvor kommer burlesken fra egentlig?


jeg er jo sinnafeminist så jeg liker en sånn historie.


%eee de sier jo det at dette her var fattigmannsvarieté %eee sånn at burlesken er standupen og dragens mor for eksempel, %emm og så danset man jo naken.


%eee folk med penger og sånn fikk gjennomgå, det likte de jo ikke, så da ba de det n£ blei forbudt å danse naken og da satte man på disse puppe£ puppeduskene, og da blir det bare enda frekkere, så de skøyt seg sjøl i foten der.


men %eee rundt jeg les£ det siste jeg leste var attenfemtitatallet så var det da en britisk kabaretartist som het Lydia Thompson som dro til Amerika sammen med da The Busty Blondes så ja.


da vil vi holde litt %eee på historier %eee enda Elisabeth, fordi du har sendt meg noen bilder også, %eee og vi har jo sett mye nå som er liksom overdådig i forhold til kostymer og sånn, men du sendte et bilde av Apollon, %eee kan vi få se det?


det vil jeg gjerne at du kommenterer, hva er det vi ser?


ja det her er Ludvig den fjortende som %eee i rollen som Apollon, og %eee kostymet er jo ba£ bare gull veldig overdådig ikke sant.


og %emm ja sånn som han står så er det jo veldig sånn %eee demonstrerer makt og enevelde og alt det.


%eee og det er flere ting å si om altså han står jo med føttene vridd utover og veldig rett i kroppen, akkurat sånn som dansen var på den tida, og Ludvig den fjortende han var glad i danse og veldig flink til han var kjent for å være en god danser.


ja spørs om vi skal tipse Kong Harald, det %heh men %eee det hadde jo vært litt morsomt å sett litt hva du %eee bedriver på scenen også da så vi har ett klipp fra en forestilling som heter Rubinhjertet.


jeg spurte da når vi satt bak her om du spilte noe instrument så sier hun nei nei nei nei nei nei, men %eee det å spille kastanjetter på den måten, det er ikke %eee lett.


nei %eee man må øve, du må øve på det, %eee men det gjorde dem så den %eee den dansen som dere så eller begge de koreografiene der er det er koreografier a£ fra syttenhundretallet, skrevet ned av Ludvig den fjortendes dansemestre og den %foreign, den ble dansa med kastanjetter.


%emm Halgrim, du %eee vi sendte jo o£ litt sånn mailer til hverandre og du nevnte et sted at det var viktig å utfordre dansehistorien.


%ttt ja du veit når du veks opp %emm %eee som folkedansar så så så så har me jo veldig mykje skriftlege kjelder tilbake til sekstenhundretalet, men når du kjem lenger tilbake att så så %eee så får ein på ein måte vita at det er kanskje ikkje så mykje så mykje meir.


det var kanskje litt rekkedans i middelalderen\mellomalderen og slik.


%eee men så har eg vore veldig nysgjerrig da, fordi det er jo %eee helleristningar som er funne i Noreg tilbake att til ja fem tusen seks til seks tusen to hundre %eee år tilbake att %eee som %eee som viser dans.


og %eee der bevegelsane som er på ein måte rissa fast i berget likna veldig på dei bevegelsane me gjer i hallingdansen i dag da.


så %eee eg har vore veldig nysgjerrig på kvifor dansa dei, korleis funksjon hadde det %eee og koss\korleis har det utvikla seg gjennom merovingertid og vikingtid og og sakte men sikkert fram til dag da.


%eee og også når du viss du går på dansehøgskule og slik så er det jo begrensa\avgrensa korleis type dansehistorie som blir som blir fortalt.


%ttt og det har vore mykje scenisk dans også %eee %eee ja for eksempel ifrå folkedansarar tilbake til attenfemtitalet og slike ting som %eee ø£ ofte ikkje har vore lagt nokon særleg vekt på da i i den %emm i danseinformasjonen %eee si historieforteljing, for eksempel.


mhm\ja så vi må grave litt mer i historien.


eg tenker at det %emm ein ting er liksom stoltheit og eigen kulturarv og slik, men men %emm og %eee også er det óg ein kreativ %eee ressurs som ein kan benytte\nytte seg av.


så synast eg og på ein måte at %eee når du pratar om norsk kulturarv så blir det ofte skilt mellom norsk kulturarv og samisk kulturarv, men men så kje£ %eee men så er det eigentleg ein felles kulturarv når du går langt nok tilbake att, %eee men den historia lærer me se£ ikkje så mykje om.


ja det tenker eg ja veldig glad for at eg har hatt liksom open nettside dei siste månadane, når me liksom ikkje har fått jobbe med dans så går det an å liksom saumfara Nasjonalbiblioteket etter kjelder til dans, og det synast eg har vore veldig artig.


hva tenker du om det Halgrim sier her, Elisabeth?


og jeg kunne si mye om dette her, men særlig er jeg også opptatt av det folkelige sammen med det som har blitt teaterdans da, som vi kaller det m£ mer performative.


for %eee snn£ sam£ i barokkdansen da eller i dansen i barokken så pleier jeg å si at det er jo ingenting som oppstår i en ballsal.


det er inspirasjon fra andre steder, fra den folkelige dansen nesten alltid, og så er det stilisert og satt %eee i %eee en en ny form, %eee men så er det jo òg det med kildene ikke sant, hvilke kilder har vi og hvilke kilder er det som er synlige?


det styrer jo veldig hvordan historiebøkene har blitt skrevet.


%emm ja så jeg ha£ %eee mangfoldet og bredden og den tidlige dansehistorien er kjempeviktig å få satt mere lys på.


%mmm jeg har lyst til å snakke litt om %eee musikk.


jeg er litt nysgjerrig på deres %eee forhold til musikk %eee hvordan dere velger musikk %eee også videre.


%emm Karina, du jeg spurte deg om du spilte noe, du sa du hadde prøvd deg litt på en ukulele %heh.


jeg leste at det var så innmari lettvint å lære seg ukulele.


jeg %mmm jeg var ikke tålmodig nok, for å si det sånn, så %unint så nei jeg spiller ikke %heh.


men i noen av de klippene %emm som jeg har sett %eee med deg der %eee er det bruk av ganske storslått musikk storband.


bruker dere %eee klipp som og musikk som passer til kostymer?


skal det være en tidskoloritt eller bryter dere med det eller er det kan du si noe om det?


noen gjør jo denne klassiske burlesken, den som mange sikkert kjenner fra liksom femtitallet med vifter og ja %eee Dita Von Teese for de som kjenner til henne, det er jo de bruker jo storband.


jeg gjør det på én %eee %foreign %mmm fordi det var den første %foreign jeg lagde, den vi så klipp fra %emm og da te£ tenkte jeg at det var regler jeg måtte forholde meg til, men det er det som er så deilig med denne burlesken, du kan bare bryte alle regler.


%emm jeg vil jo gjerne fortelle noe og veldig ofte så handler det om jeg har en %foreign hvor jeg %emm på slutten, altså jeg kommer ut som Miss America og så har jeg kler jeg av meg så har jeg kirurgiske merker over hele kroppen, liksom sånn skulle jeg ha sett ut.


og så blir jeg sint og står og skriker på publikum og så vasker jeg det vekk, og så helt til slutt da drar jeg av parykk og alt så ta opp en hamburger fra trusa og så pleier jeg å sitte sånn skrevs og spise den og se på folk, så er det igjen da provoserende.


%ttt %emm vi skal ha show snart hvis noen vil komme å se det, %emm nei men jeg har en annen en nå hvor jeg nå har prøvd å gjøre den den har jeg jobbet med i fire år og jeg har fortsatt ikke funnet musikken, så musikk er kjempeviktig og det er veldig vanskelig.


men du da har jeg et forslag til deg fordi da foreslår jeg at du bestiller musikk, for det finnes så mange komponister vet du, innen alle sjangere, som sitter og venter på oppdrag, så det kunne jo vært litt spennende å samarbeidet og lagd noen ny vit£ n£ musikk til det du ønsker å formidle ja.


absolutt, så hvis noen her eller på livestream ser, bare bare ta kontakt.


nå har vi jo arbeidsformidling her i dag også.


ja Halgrim, jeg mener at du har sagt en gang at du hadde ikke gjort det samme i dag eller vært den samme som utøver hadde det ikke vært for Kulturskolen, og var det Spellmannslaget det sto?


så %eee og med ein gong me begynte å spela til dans så var jo dans %eee minst like spennande for meg.


og og %eee det å liksom bli pusha opp på ei scene %eee tidleg og til og med liksom begynne å sjå %eee ei næring i det når du er ein unge %eee har vore til inspirasjon det.


du bruker mye hardingfele mer den tradisjonelle spellmann i en del forestillinger, men du bruker jo også lydkollasjer og sånn som vi så i det første klippet her.


jobber du med mange forskjellige musikkuttrykk?


%ttt ja og eg jobba mykje saman med komponistar da.


%eee og då har du ein ytre utfordring som er så vanskeleg at det er fint at både musikk og dans %eee spelar skikkeleg saman.


ja det kan vera det, eg hugsar ein gong eg var i Kina på eit kung fu-kloster og laga koreografi saman med munkar der, %eee og då hadde Marcus Paus som laga meir sånn derre %eee europeisk %eee samtidsklassisk musikk, på ein måte, slik at ingen av oss vart på heimebane med vår folkemusikk.


men at det var eit tredje uttrykk på ein måte som gjer at %eee at han kanskje ikkje går for dei enklaste løysningane og må gå litt i djupet for å finne ut koss\korleis ting skal prata saman då og det syns£.


men %eee jeg har også fått et videoklipp %eee med deg hvor du har laget en %eee koreografi %eee til tre dansere, %eee kanskje vi skal se på den %eee GotoGuta?


slik jeg oppfatter dette så er det veldig tett sammenheng med musikk og dans her.


det er nesten sånn at det følger hverandre hele veien.


det er nesten ekstremt %eee eksempel på det.


ja det kan du seia, og i mykje dans som blir laga i dag så er det %eee veldig mykje kontrastering %eee mellom dans og musikk, og i GotoGuta så hadde eg lyst til å berre ha hardingfelemusikk %eee uansett om me skal opptre med det i utlandet at folk skal få utfordringar med å høyre på hardingfelemusikk i ein time.


%eee og at me heller kan bruke dansen til å få fram litt ulike lag av musikken %eee og visualisere det da.


så publikum får l£ rett og slett litt hjelp til å forstå en musikkform som til tider er ganske kompleks.


ja det går ikkje i åttarar der, for å seie det slik.


%emm men så er det jo slik at viss du spelar Skjoldmøyslaget for dei fleste så skjønner dei nesten ikkje bæret, sjølv om me spelar det for profesjonelle dansarar så så er det ganske vanskeleg å komme inn i og tolke, rett og slett.


så %eee da tenker eg det er musikk som kanskje kan fort£ fortene å bli visualisert %eee og gjort meir tilgjengeleg da.


det hørtes spennende ut at danserne følger hver sin stemme, også i musikken.


Elisabeth, vi har jo et klipp med deg òg.


vi har fått %emm %eee et videoopptak %eee med åpningskonserten på festivalen Oslo Early, det er fra tjuenitten så det er ikke så gammelt %eee klipp heller.


her er det mye kompetanse om tidlig musikk og de musikerne som sitter oppå der, fortell oss hvem de er og!


ja det er %eee Barokkanerne som er et tidligmusikkensemble, og det er dem som står bak den festivalen, så ja det var et veldig fint prosjekt.


som har skrevet et ganske langt stykke som inneholder veldig mange jeg trur det er kanskje elleve eller tolv dansesatser.


men %eee koreografien fins fins ikke bevart da, så det dere så nå det er min koreografi men basert på syttenhundretallsdanser %mmm.


så det er det er et fin en fin måte å høre mange forskjellige av de ulike dansesatsene som fantes i barokken da.


jeg syns jeg leste at du hadde jobbet med Eivind Buene nylig.


det var et prosjekt %eee på operaen %eee i samarbeid med en %eee prosjekt altså en gruppe som kaller seg Babyopera, så vi har lagd barokk opera for barn null til tre år men med nyskreven musikk.


og det har blitt to veldig fine %eee forestillinger %eee og begge er lagd nå i år egentlig, skulle hatt premiere i juni, men det m£ måtte utsettes, så nå var det premiere akkurat nå på Ultima-festivalen.


og koreografien da er inspirert av de det tidlige uttrykket ikke sant, det er det du jobber med %mmm.


ja da ja og %eee regissøren ønsket det ville ha %eee det st£ de£ l£ barokk stil, så jeg har jobba med %eee dans altså koreografi, men også kroppene, det er to sopraner som gjør hele den forestillingen da.


så dem %eee gjør barokke gester og holder stilen fra ende til annen, vil jeg si %mmm.


vi skal snakke litt om dette her med holdninger også og hva som er akseptabelt dette med dannelse %emm dette med karstykker.


jeg har lurt litt på, er det liksom noe som er forbeholdt menn %eee?


du har jo gjort mye med det, ikke sant Hallgrim?


ja ja ja nei altså det d£ det det er jo mange som kanskje trur det før dei set seg inn i det då, men det er jo ei ei dame som heiter Åse Rime på slutten av syttenhundretalet.


%eee ho %eee dreiv og passa ungen sin med òg kyrne sine, men så vart kyrne fråstolne så ho måtte finne barnepassar.


%heh vi skal altså se et videoklipp med en koreografi du har laget.


%ttt det er %eee fem flotte dansarar som har vore med i tre år på %eee et FRIKAR X som er eit sånt Talent Norge-program.


dei %ee ho eine, ho Anita, ho har folkedansbakgrunn %eee mens dei andre dei har bakgrunn innafor %eee jazz- og samtidsdans, %eee og dei har desse tre åra gått inn i folkedanskvalitetar og har vorte ganske gode på det.


%eee og det synast eg har vore veldig spennande, og me laga då ei førestilling som heitte Skaut som gjekk litt inn på %eee på skautet og tildekning\dekking av kroppar.


%eee og me hadde lyst til å kanskje i eit ordskifte som er ganske polarisert %eee å sjå litt på nyanse og i i det med tildekking\dekking.


og eg synast jo òg det er litt artig iblant å å ta %eee ja symbol som me kan vere stolte av i utgangspunktet, slik som bunadsskautet, %eee og sjå litt på %eee kor strengt det har vore med det og kor tett knytte det har vø£ vore til den kristne religionen.


%eee og at det kan vere interessant å ha det med in mente når me begynner eller når ordskiftet begynner å prate om %eee %eee om hijab og nikab og slik og %eee korleis plass det har i den norske kulturen da.


fordi %eee i og med at vi snakker om nå med holdninger og hvem kan danse på hvilke arenaer og hvor, så %eee meldte jo du deg på i Norske Talenter %eee Carina.


gikk på TV-to, var det det, ja lørdag etter ni?


den ene dommeren vi så filmet %eee mye her, han X-et deg ut.


det var det og det var jeg har jo sett hele klippet og det er klart den %eee den %eee interaksjonen mellom deg som utøver og en som skal bedømme, den var veldig %eee rar egentlig.


men det endte jo med et stort smil til slutt da, men %eee hva tenker du selv %eee når du melder deg på en sånn kom£ konkurranse?


%eee jeg hadde jo aldri trodd at jeg skulle nå dit, for å si det sånn, %emm men dette her er jo nå fem år siden så jeg var jeg hadde ikke holdt på så lenge da %emm litt klokere så hadde jeg nok ikke kanskje gjort det nå.


altså jeg må bare si det at når jeg ser disse klippene satt opp mot dere andre så blir jeg sånn ho, jeg tenker at jeg er sånn rytmisk svinser mot profesjonelle dansere, %emm så det det er det provo£ hva det hva het det provokasjonsøyeblikket som jeg tar med meg herifra.


%emm men egentlig så han reagerer jo sånn som veldig mange gjør når de ser ikke bare når jeg gjør burlesk men altså ha£ han han ble for meg nesten et symbol på opplevelser jeg har hatt oppigjennom livet da på bakgrunn av at jeg er tjukk.


%emm ja og så syns jeg %emm jeg syns det var en veldig sånn nydelig kontrast fordi han reagerte som han gjorde og så ble det jo masse bråk i ettertid, selvfølgelig, tenk en pupp på tv %emm en tjukk pupp på tv.


han elsket det, det var det fineste han hadde sett hele kvelden fordi han så fjær, det var glitter og jeg var blid og det var fin musikk ikke sant, så hvem er det som har seksualisert og problematisert det øyeblikket, jo det er jo de voksne menneskene.


altså ja så jeg %eee syns og hvem er det som påfører skam og hvem arver den ja.


men det er viktig å å snakke om disse tingene i ordskiftet %eee og det er jo aktualisert nå i forbindelse med %eee den konkurransen som heter Skal Vi Danse.


vi skal snakke om pardans neste gang men der er det jo en av danserne, Birgit Skarstein, hun sitter i rullestol, og det hagler med hatmeldinger på nett med at ikke hun %eee skal ha %eee plass på det dansegulvet.


så jeg tror det er veldig viktig at vi tar litt tak i %eee i de fordommene folk har og og og dette med forhold til egen kropp og slik at alle kan få lov til å %eee utøve dans.


det er den normen tenker jeg som er så satt, og så tror jeg ikke vi jeg tror ikke vi tenker over det før den blir utfordra og den normen kom jo fra et sted, dette er jo ting vi lærer fra vi er små, så %eee tenker det er fint hvis man kan møte fordommene sine og ta litt tak i de.


de£ jeg tenker det er forskjellen der da, de som velger å ta tak i de og de som da sender Birgit Skarstein en hatmelding fordi hun sitter i rullestol og skal danse liksom ja.


man er nødt å sparke opp noen dører litt hardt %eee for å komme videre ser det ut til, %emm men det er jo ikke alle rom som er åpne for dans %eee va£ sånn som i musikken så har vi jo paralleller i i hardingfela som var djevelens instrument.


%emm det skal ikke joikes i noen kirker, %eee og man skal også være litt ydmyk hvis man vil spille runebomme for eksempel.


%eee er det paralleller til dette til dansen hvor dere føler at dere ikke hører hjemme, eller er uønsket rett og slett?


eg vart jo litt overraska i tjueatten %eee då eg dansa i i ei lokal kyrkje og og menighetsrådet\soknerådet %eee gjekk imot at eg skulle danse der %eee seinare.


%eee det var sånne haldningar som eg tenkte kanskje me var %eee forbi %eee men så etter å ha prata med dei så forstår eg liksom òg at det går liksom på den evige debatten rundt om kroppen kan ha %eee romme åndelegheit.


%eee og at det er fortsett ikkje er ein sjølvfølge %eee i kyrkja og og ja.


%eee og det har liksom ikkje kome heilt tilbake att der det, eller eg tenker liksom at det å bevege seg kan vera ein kjempefin måte og %eee %eee å komma litt forbi fornufta og opne seg for åndelegheit da.


så det er det er nok ikkje berre joiken og runebomma som %eee som har slite med kyrkja.


ja jeg det er jo overraskende at det fortsatt er sånn %eee bare to år sia.


jeg har også opplevd det med barneballettgruppe en gang for det er kanskje ja atten år sia eller noe sånn, da f£ blei det det store b£ måtte ta ordentlige runde for vi skulle ha juleavslutning og det var jo barn mellom ja fire til kanskje tretten fjorten år.


og det ordna seg, men jeg var e£ da også overraska over at det var et spørsmål å stille, men sjøl så har jeg dansa i mange kirker jeg fordi at det det er jo %emm ofte at barokkmusikere blir %eee eller spiller i kirker.


det er jo v£ veldig fint rom å ha konsert i, og da har det ikke vært noe spørsmål om det.


men jeg tenkte å si en annen ting òg som jeg %eee ha£ jeg har tenkt mye på jeg underviser mye musikkstudenter og %eee dansemusikken er jo også veldig tilstede i kirkemusikken i historien.


at de som sitter i, jeg veit ikke jeg, to timer kanskje og hører så så har kan du kanskje få noen kroppslige fornemmelser av den menuetten som du har trent og trent og trent og hatt fin opplevelse i ballsalen så så er det noe som snakker til kroppen.


selv om du sitter der med og det handler om %eee sjelen ja.


det klippet vi så her, der danset jo du i en kirke, det var Jakobskirken, ikke sant, men det har vært danset i Nidarosdomen vet jeg, mange ganger og det er bra.


den er jo %eee demokratisert nå med de nye sosiale mediene %eee, vil jeg si, plutselig når man ut til et veldig mye større publikum.


%eee og Halgrim vi vi skal ikke spille videoklippet, men du var jo med %eee Alexander Rybak da han vant den internasjonale Eurovision Song Contest så jeg har tatt en sånn skjermdump her.


%eee tror du det har hatt noe betydning for mulighetene dine for å utvikle FRIKAR danse nå et større publikum det øyeblikket tv?


ja me hadde jo drive på da sia totusenogseks, og dette var i totusenogni %emm %eee og det var på ein måte allereie eit veldig travelt år %eee og så kom dette på toppen.


%eee og eg trur eigentleg kanskje heile folkedans-Noreg var var ikkje heilt klar på ein måte, fordi det vart lange køar på folkedanskurs og og slik %eee etterpå, og det var jo veldig f£ veldig inspirerande for rekrutteringa nokre år.


%emm og %eee det er klart at det også %eee det det gjorde også at me fekk eit større publikum på m£ meir kunstneriske ting som me har gjort òg, så det ha£ ha£ har vore ein viktig viktig kanal ut til det norske folket %mmm.


%mmm %emm vi skal se litt på dette der med nesten sånn dansefeber.


%eee så jeg fikk litt lyst å å peke litt på nettets kraft i forhold til å å %eee lære oss å danse.


%eee vi skal se på et musikklipp og det er kanskje den %eee musikkvideoen som er bortimot mest sett det er f£ bortimot fire milliarder ganger.


det er en artist fra Sør-Korea, la oss se på Gangnam Style.


Barack Obama har kommentert det og statsledere og presidenter og en låt fra Sør-Korea.


ja eg trur %eee dei fleste elskar eller dei fleste liker å danse og det mange har behov for å bevege seg frå me liksom er før me lærer å prate.


og så er det jo veldig lett å liksom føle seg vurdert, ikkje sant, når ein skal danse og og gjer at veldig mange held att, og når det kjem ein slik ein %eee med enkle bevegelsar %eee der ein føler at dette kan eg gjera utan å bli vurdert så trur eg det er ein lettelse\letting for mange da.


jeg syns den koreografien faktisk er litt vanskelig jeg da men %heh vi gjorde den på et burlesk-show en gang og det var mye ja det var mye %heh gærne føtter men %eee ja.


det jeg ja det er jo det du ser jo han er jo i et ridehus så er det masse hester og så %emm har jeg lest at akkurat det mjauer en katt her %eee at akkurat denne %emm melodien er samfunnskritikk av rikmannsområdene i Sør-Korea.


nei men faktisk når det gjelder låtskriving så er det et miljø for det man kaller k-pop her i Norge.


det er mange låtskrivere som jobber i Sør-Korea og så er det noen som jobber i Japan j-pop og de skriver %eee musikk til danseensembler eller artister som har mye koreografi %eee enten det er sånne boyband eller %eee på d£ forskjellige grupper.


%emm men hvordan lærte vi oss danse før vi hadde %eee internett da, fordi nå kan vi jo se på en video %eee enten det er TikTok eller YouTube eller å kopiere, men det har jo ikke alltid vært slik.


du nevnte jo %eee dette med at noe var nedtegnet %eee kanskje på fjellvegg og og og sånn, der kunne man kanskje lære litt, men %eee Elisabeth du sendte meg noen bilder, mhm\ja kan vi se den som heter Tom Linn som Menuett?


så jeg tok det med for å vise hvordan %eee dansens trinn kunne skrives ned som er t£ jo selvsagt veldig fint for oss som har lyst til å forske og utøve dans %eee %eee fra barokken i dag.


men det var også %emm for distribusjon altså fordi at andre hoff det var dansemestre da som jeg sa i stad som koreograferte dette og så skreiv dem det ned også kom det ut samlinger flere i året.


også b£ ble det sendt da til andre hoff sånn at alle kunne lære seg det nyeste repertoaret, og så kunne møtes på ball og danse de samme dansene selv om du ikke kunne dra til akkurat den dansemesteren.


vi har også %eee et oppslag fra en dansebok, se der ja.


det er en dansebok som fins i arkivet her på Nasjonalbiblioteket.


så er det formasjoner dette er jo dans for flere %eee i på rekke så du ser personene er de talla der også er det sp£ hvordan dem beveger seg i forhold til hverandre og i det settet da og i rommet %mmm.


%eee hvordan har dere %eee lært dere å danse innenfor %eee folkedansen, er det?


jo, altså det har jo vore sjølvsagt litt kurs og slike ting, men eg vaks opp eg var så heldig at eg vaks opp med ein stølsgranne som heiter Njut Stensrud som var ein slags sånn %eee ja legende.


og då sette eg meg ned med han, og liksom han fortalde om bevegelsar som han hugsa frå før andre verdskrig %eee men som han ikkje hadde sett etterpå.


det vart jo ikkje så kult med norsk kultur %eee etter nasjonalismen sin flørt med folkedansen.


%emm og så var det p£ på prøve litt dei beskri£ dei munnlege beskrivelsene\beskrivingane han hadde og ja slik var det, eller nei det var ikkje heilt slik, %eee så så det var liksom den viktigaste tradisjonskjelda mi da.


men er det mye sånn som %eee i selve f£ folkemusikken at det er dialekter fra dalføre til dalføre?


jeg var på Folkemusikkveka i Ål en gang og da husker jeg det satt mange %eee med hardingfele rundt bordet, og de men de spilte samme slåtten men de kom den hadde forskjellig dialekt så de spilte ikke sammen.


ja du veit Noreg har jo nesten forskjellig %eee D_N_A\DNA liksom i i i rytmen spesielt i polsen og springaren som er tredelt, %eee og det er jo faktisk litt spesielt som dansar det at du du du representerer deg sjølv, men du representerer også dalen du er ifrå.


%eee så estetisk så må du liksom ta %eee litt fleire hensyn\omsyn enn ein samtidsdansar kanskje gjer da %mmm å finne den balansen mellom kor mykje du skal representere dalen og kor mykje individuelle val du vil ta da.


ja, fordi %eee dette med tyngden på slagene også har jo veldig mye å si for dansen.


%emm opplever jo ofte at dansere kanskje v£ teller åttere, men det er litt forskjellig i forhold til de %eee danseformene dere jobber med.


ja da må vi n£ liksom %eee prøve å løse det på ett eller annet vis da.


altså eg tenker liksom meir den derre underdelinga i musikken %eee kor du lekk£ vegg£ vekta og slik påverkar koss\korleis du fører kroppen.


og om du har eit fall i kroppen og at du blir riven framover inn i transe, eller om det er meir ein sånn %eee balansert holtdans %eee som passar betre i ærverdige bryllaup ikkje sant og slik.


så det %eee så meir enn kor mange tak£ kor mange slag du skal telje om gongen så er det litt sånn derre på mikronivå har ganske mykje å seie for energien da.


%mmm og den endrer seg jo for hver situasjon ikke sant.


når du har live tilstede musikere i rommet og dansen føyer seg inn så blir det spillet %eee kan utfordres %eee hver gang av hvordan du legger det, for musikken gir jo til dansen, men dansen kan jo gi til musikken òg.


ja, og alle menneske går jo på sitt vis, det er nesten som fingeravtrykk %eee så koss\korleis du sviktar deg gjennom etter taktslag er jo veldig forskjellig frå person til person.


og i folkemusikken og koss\korleis du spelar ei rytme %eee sjølv om du har mange spelmenn som spelar Valdresspringar så blir det likevel forskjellig asymmetri %eee ut ifrå den enkelte personen da.


nei her har man fått masse å tenke på %heh %emm men vi har jo et mangfoldig spekter i av dans i Norge, må jo si det.


det har jo vokst opp mange danseensembler, %eee mange av de kaller seg dansecrew.


%eee vi ser jo karstykker eller streetdance som kanskje opprinnelig var tenkt for en solodanser, %eee men som nå %eee overføres i store ensembler hvor presisjon er veldig viktig.


og det har vært veldig spennende å se veldig mange av de %eee dansegruppene som har kommet de siste årene.


vet ikke om dere har noen kommentarer til det mangfoldet.


og de snakket om at %emm musikeren eller den den formen kommer jo fra U_S_A\USA da og var jo gatedans og de hadde ikke råd til musikere var ikke alltid det var musikere tilgjengelig rundt heller så de tok med seg vinylplatene sine.


og så begynte de å scratche og så laget de ny musikk basert på vinylplater ikke sant og så hadde de to plater snurret og %eee og lagde rett og slett %eee en remiks da, eller kollasj av %eee av musikk og kunne også justere tempoet på det.


%emm det e£ kunne man jo hatt et eget %eee en egen time og en egen samtale om, men hva tenker dere om de nye ensemblene som kommer?


eg synast det er kjempespennande at %eee at %eee at det kjem %eee det blir fleire og fleire uttrykk innafor dans, subkategoriar og slik, og og det kan òg berike eigen kultur tenker eg, slik som det å snurre på hovudet er jo ein gamal bevegelse ifrå attenhundretalet som har vorte brukt i i hallingdansen.


%emm Navid ja og %eee og fekk masse gode tips, ikkje sant, og då er det mykje lettare å få få få opp att slike bevegelsar i vår eigen tradisjon da.


%emm jeg tenkte vi skulle avslutte med et klipp som speiler nettopp det vi snakker om nå, fordi det har jo vært diskutert om om det er plass for alle ensembler i forskjellige rom, og %eee Den Norske Opera og Ballett, der er det blitt ganske høyt under taket.


jeg har lyst at vi avrunder denne %eee kvelden med et videoklipp %eee av et dansecrew som heter King Wings %eee hvor de har gjort et samarbeid med Nasjonalballetten.


tusen takk Halgrim, Elisabeth og Carina, en applaus til de.


i dag kan du for første gang høre en hund i podkasten, eller du må høre godt etter fordi hunden er nemlig spesialtrent i å utstråle ro og trygghet for folk med tannlegeskrekk.


ja de siste årene har jeg hatt en helt fantastisk tannlege og han har endra på hele min barndoms traume i tannlegestolen.


ja jeg hører m£ jeg har hørt mange skrekkhistorier ifra fra din generasjon.


sjøl så har jeg en en oppvekst i tannlegestolen %eee var uheldig da jeg var elleve år og slo ut fire tenner når jeg hoppa på ski så jeg har %eee gjort %eee jeg har sona min tid %heh.


%eee men %eee noe sånn derre noe noe stor skrekk har jeg egentlig aldri hatt.


du er først og fremst førsteamanuensis ved Institutt for klinisk odontologi %eee her på Universitetet i Tromsø Norges arktiske universitet, men har en ganske imponerende CV når det kommer til akkurat det feltet med %eee tannhelse for både mennesker og dyr.


%eee vi skal å£ komme lite grann tilbake til det, men %eee grunnen til at du er her eller kanskje hovedgrunnen, det er selvfølgelig artig med dyr, men du har forska på %eee effekten en terapihund kan gi for barn i %eee tannlegestolen.


%eee fortell litt om bruk av hund i tannklinikken.


jeg holder på med et veldig spennende forskningsprosjekt %eee %ttt som går ut på å se om det å bringe inn en spesialtrenet terapihund i tannklinikken kan ha en positiv og beroligende effekt på engstelige pasienter.


eller pasienter som av en eller annen grunn vegrer seg for å gå til tannlegen.


er det pasienter som man normalt ville ha gitt noe lystgass eller noe sånn?


er det så alvorlig, eller er det folk som synes det er litt ubehagelig?


til de som blir tatt med i dette forskningsprosjektet så er det så alvorlig som du sa, hvor alternativet ofte vil være en form for sedasjon, beroligende medikamenter, lystgass, kanskje til og med narkose.


jeg tenker alle muligheter vi får til å slippe %eee å forgifte kroppen med %heh med ting som vi normalt %eee kan unngå %eee og med bruk av en hund.


det høres jo nesten litt for enkelt ut til å være sant.


men hva slags hunder kan man bruke til dette?


%ttt man kan i utgangspunktet bruke alle slags hunder, men det er veldig viktig at hunden er plukket ut spesielt fordi den har et godt lynne.


%eee det er ikke noen garanti for at han skal ha et fantastisk gemytt av den grunn, men man håper jo at roen fra labradoren og kanskje enda litt glupere storpuddel gjerne, blir en veldig god kombinasjon.


%eee og det har det blitt i dette tilfellet her.


han er jo i tillegg en såkalt fjær£ såkalt fjerdegenerasjons %eee labradoodle, så mor er labradoodle og far er labradoodle og så må vi gå fire generasjoner tilbake for å finne en labrador eller en kongepuddel i grenene hans.


så kort fortalt så er det en hund som er %eee som har det beste fra begge verdener.


det er s£ %eee sosiale evnene til labradoren og det er den %eee røytefrie pelsen %heh som mange setter pris på.


jeg har vokst opp med labrado£ labrador og det var alli£ aldri stille rundt dem.


men ellers når vi jobber i tannklinikken så bruker jeg jo ikke godbiter.


han %eee er en hund som som du selv har observert veldig rolig.


så han er enormt flink til å se at ja men vi har deg og vi har en til og så var det jo en tekniker her også, så han tar seg en runde og sørger for at han får sagt hei til alle sammen.


for at jeg merka han var så rolig i bevegelsene.


og %eee etter det også, bare den måten han hopper opp på bordet som han står på nå, grasiøs og flott hund.


men jeg lurer på om %eee hvis det er ok at %eee altså at du du viser oss %eee korsen\hvordan du ville ha satt i gang en sånn %eee sesjon da med en %eee pasient.


hvis nå for eksempel da hun Marit %heh f£ f£ kom til barnetannlegen %heh en gang før %eee bedøvelsens tid£ tidsregning og og trengte litt ekstra omsorg da.


%ttt for det første så ville jeg da ha møtt Marit aleine først slik at hun og jeg fikk tatt en prat og at jeg fikk tatt en vurdering av Marit.


egner du deg til å ha hund i tannlegestolen?


rett og slett for å også ta hensyn til Barley, fordi ja han er spesialtrent.


vi er jo sertifisert som et team, slik at når han skal jobbe så er det min oppgave å sjekke at arbeidsforholdene er gode for han.


og det er ikke alle tobente som skal ha en terapihund i tannlegestolen.


så det begynner alltid med et møte mellom tannlegen og pasienten.


eller da i og med at jeg er både hundefører og tannlege så vil jeg ta en prat med Marit først og høre litt om hvem du er og hva du forventer av et tannlegebesøk.


og så hvis vi da blir enige om at du skal møte hund, så vil du få møte hunden og da ideelt sett på venteværelset først, slik at dere kan også få tid til å få hilst på hverandre og få en relasjon.


og jeg tror jo nå hvis du begynner å prate med han, nå sitter han jo og titter på meg, men han vil jo da ta kontakt med deg igjen, og så vil du kunne sitte og klappe og kose litt på han.


og det som da er spesielt som du ser nå, han tar blikket ditt.


vi kunne jo godt hatt en sånn tannlegetime jeg og du trur jeg.


nå passer jeg litt ekstra på så han ikke skal ramle ned av bordet.


%unint du ikke skal slå deg ja ja %overlapping.


han er på et bord her for de som ikke ser det, men du ser at han han er veldig klar over at nå skal han ha kontakt med deg.


og han har ingen sånn sjenanse for kikke rett inn ikke sant, kommer helt nært.


ja men samtidig ikke noe sånn der invaderende så %emm.


nei nei så og og så da hvis jeg nå satt i en tannlegestol, hadde kommet inn og vi var ferdig med venteværelset og hadde hilst og jeg satt i tannlegestolen, ville han da lagt seg oppå meg?


hvis du hadde kommet opp til oss på Institutt for klinisk odontologi, så har vi det så fint at vi har en et veterinærløftebord.


%eee ordentlig løftebord slik som det er på veterinærklinikkene.


hvis noen av dere har hund eller lytterne har hatt en hund så vet man at de bordene de er ofte slik at de kan heves og senkes.


slik at da har vi et bord som står ved siden av tannlegestolen med låsbare hjul så det er helt trygt og sikkert for hunden.


og det kan heves og senkes i akkurat samme høyde som tannlegestolen.


eller at du kanskje bare ville hatt han liggende i kroken på gulvet %eee, som en dørvokter, som en som ga beskjed til det vi kaller reptilhjernen din om at her er det bare fred og ro.


%eee en hund som ligger og sover gir veldig gode signaler om at her er det ingen fare.


så n£ hvis du tenker deg at du er %eee ute på jakt eller at du er ute og sover i telt, hvis hunden står og er aktiv og passer på så er det kanskje et eller annet han værer eller passer på, men legger hunden seg ned for å bare slappe av og sove, så er det ganske trygt.


så det kan også være en en god måte å ha en hund inni tannklinikken på at du sånn som nå, nå står jo du og klapper og koser, at du får gjøre det i forkant.


og så legger han seg på hjørnet %eee i hjørnet av rommet, og så kan du kanskje klare å sitte i tannlegestolen uten at du har hunden helt nært akkurat mens jeg undersøker eller behandler deg.


aldri sett deg så rolig før Marit, så kanskje vi burde invitere han Barley flere ganger hit for stressende innspillingsdager.


men %eee %eee nå nå har dokker\dere jo, dokker\dere er midt i den forskninga her.


%eee hva er det så langt som er høydepunktene?


det vi ser det er noe av det samme som vi opplever i studioet akkurat nå at han han har en helt fantastisk ro og den smitter over på de som får lov å sitte og klappe og kose på han.


så det vet vi en del om at når man klapper og koser på en hund slik som Marit gjør akkurat nå, så går pulsen ned, blodtrykket går ned.


det har man sett i andre sammenhenger mellom hund og menneske, men det har vi ikke klart å få målt i en tannlegesituasjon, så vi håper jo at vi i studiet også får noen målbare resultater utover det jeg kan observere.


%eee pasientene er så langt veldig veldig fornøyd.


%eee i og med at det er barn i studius£ nei i %eee forskningen vår, så har vi jo %eee med foresatte.


det er jo alltid én forelder med inn i klinikken.


%eee o£ rapporteringa tilbake fra både barn og foreldre til nå er jo slik at både mine kolleger og jeg får tårer i øynene av og til.


fordi det er pasienter som tidligere ikke har klart å sitte i tannlegestolen på en rolig og avslappet måte som nå sitter så avslappet at man skulle tro de var dopet ned, men det er de definitivt ikke.


er dokker\dere er dokker\dere foran og bak eller er du %heh korsen\hvilken side av fors£ i forskninga er du på %heh?


%unint veldig viktig spørsmål Marit så det er jeg glad for at du spør om.


da er det min oppgave å passe på Barley og sørge for at han har det bra og at han %eee gjør det han skal gjøre uten at han gjør noe på kommando.


han er trent for å synes det er hyggelig å treffe mennesker.


belønningen hans er at han får lov å klappe og kose, %eee men han tilpasser seg den pasienten han har i stolen.


andre pasienter ønsker å nærmest bare kaste seg om halsen på hunden og %eee ha veldig nærkontakt med en gang, og det leser han.


jeg blir bare mer og mer imponert over %eee hva hunden klarer å fange opp av signaler fra tobente som vi mennesker ikke er like gode på.


jeg har vært tannlege i tretti år og anser meg som ganske god til å lese kroppsspråk, til å tilpasse min væremåte og min behandling etter hvem jeg behandler, men han trumfer min %eee kapasitet til fulle.


han plukker opp så mye mer, %eee så det er jo bare morsommere og morsommere å jobbe med han og se at han så til de grader %eee tilpasser seg den situasjonen han er oppe i.


og det her er ikke noe %eee det er ikke noe tilfeldighet heller at %eee det var akkurat han Barley som endte opp %eee %heh i tospann med deg.


%eee %unint skjønte jeg var en ganske sånn møysommelig utvelgelse.


%heh noen ord om det, korsen\hvordan han endte opp %eee hos deg?


ja det var en %eee ganske så omfattende %eee leting etter den %eee ideelle hunden som kanskje skulle bli terapihund.


så jeg endte opp nedi Sør-Sverige, i Skåne.


og det noen vil jo si det er galskap å fly fra Tromsø ned til Oslo for å så toge i syv timer og skulle se på hund i første omgang og senere hente hund.


%ttt %eee men han kommer fra et rehabiliteringssenter der de holder på med hest og hestestøttet terapi.


%eee de er ganske så nøye på hvem de selger hunder til.


og i og med at jeg var så nøye på hvor jeg skulle skaffe hund så ble det en veldig god match.


at de første åtte ukene hjemme hos sin biologiske mor og oppdrettere, det var så godt som det kunne få blitt.


%eee men så begynte jo min jobb etterpå da med å skulle trene han og belønne han for å være rolig og se om det lot seg gjøre å trene han opp til en terapihund.


og da igjen med en som skulle jobbe spesifikt inn i en tannklinikk.


men du i den tannklinikken ikke sant, du sa du har trent han opp og sånn så sa du at han kunne ligge i et hjørne, eller han kunne være ved siden av pasienten, eller til og med på pasienten.


men %eee jeg har altså lest bli£ vi har lest oss litt opp på deg og vi har også lest at han kan være en demonstrasjonshund.


det kan jo være et oftest et barn men også en voksen som ikke tør å sette seg opp i tannlegestolen, kanskje fordi de ikke helt vet hva som skal skje.


%overlapping sånn kjent %eee sånn tv-triks det er sånn %foreign nei %foreign nei %overlapping.


ser hvor hvor %heh hvor god jeg er på det, men %eee rett og slett altså %eee en ting som bare korsen\hvordan man finner plass på i stolen gaper opp og.


su£ det kan jo være at han hopper opp i stolen og så kan vi kjøre stolen opp og ned.


små barn syns jo av og til det er litt morsomt, at disse tannlegestolene kan heises opp og de kan heises ned, og hvis dere husker når dere er hos tannlegen så pleier jo vi også legge ryggen bakover slik at dere mer eller mindre ligger.


%eee og det er han også vant til, så hvis jeg er litt treig på å legge ryggen bakover så kommer han gjerne med labben og ber om at hallo nå må du nå skal det nå skal det gå bakover her.


og så legger han seg ned med hodet på hodestøtten.


%eee og da kan jeg stoppe der og si at ja men sånn går det an å bare sitte og slappe av i tannlegestolen.


eller jeg kan ta frem denne herre som vi blåser luft med vet du.


vi tannleger blåser jo gjerne litt på tennene.


og når jeg tar fram den og sier gap opp, så gaper han.


altså det som jo kanskje er aller verst hos tannleger det har blitt bedre og bedre men som jeg husker veldig godt fra min barndom det er jo lyden.


den borelyden som før hørtes ut som du hadde et helikopter over hodet, men nå er det jo blitt snillere og snillere.


og det er jo også noe vi har trent veldig mye på.


slik at det året han holdt på med en terapihundutdanning sammen med meg, vi er jo utdannet som et team, %eee så brukte vi veldig mange timer inne i tannklinikken bare på å trene på uten pasient %eee hopp opp i stolen.


vi har jo det vi kaller ofte støvsugeren til barn den som slurper opp alt spyttet eller vannet, %eee så det er veldig mye lyder %eee.


jo mer man tenker over det da vi virkelig begynte å se på dette, så er det et ganske stort repertoar som han selvfølgelig da skal være vant til og ikke reagere negativt på, og i grunnen ikke reagere på i det hele tatt.


så det var time etter time med hva noen vil si tørrtrening, før jeg etter hvert da fikk inn kolleger, venner, noen tannlegestudenter, noen tannpleierstudenter som lekte pasient og som satt i stolen.


og så har vi jo etter at han ble godkjent etter ett år også begynt med ekte pasienter.


kan det hende at dette har vært en av deres kvaliteter som vi overså tidligere, men som vi, som vi er begynt å bli mere følsomme på?


at dyret er mye mer enn sånn som setterne er rypefinnere eller %eee noen er sauehunder eller altså.


%eee hva tenker du om om relasjonen mennesker og dyr?


jeg tenker at %eee det er vi blitt mye mer oppmerksom på i den senere tid.


det er også kommet mye mere vitenskapelig forskning som titter på akkurat dette med relasjonen %eee mennesker dyr relasjonen hund menneske.


%eee dette med at hunden som oftest speiler eier.


%eee det sies jo hvis man begynner å titte rundt at hund og eier ofte ligner på hverandre.


men hvis man ser mere på ikke bare det ytre utseende men væremåten, så er det ikke bare noe vi ser og tror, men det viser seg faktisk å stemme også ut ifra nyere vitenskapelige publikasjoner.


de plukker opp signaler spesielt fra eier.


så det er jo også min oppgave å være så rolig jeg kan når jeg går inn i en treningssituasjon eller en reell %eee tannbehandlingssituasjon sammen med han.


altså du sa at hunden speiler eier, men speiler eier hunden?


men når han går på jobb sammen med meg som terapihund, så skal det først og fremst være på grunn av den relasjonen vi har.


det dreier seg ikke om at han skal gjøre det ene eller det andre på kommando.


ja han hopper opp i tannlegestolen på kommandoen hopp opp i stolen, og ja han gaper opp når jeg sier gap opp for det er vi tre£ det er han trent til.


det er noe han gjør fordi han så til de grader intuitivt %eee merker hva han hvordan han kan jobbe med enten deg Marit eller en annen som synes at dette er litt utrygt %eee litt annerledes enn det de er vant til.


og det hadde ikke han fått til hvis ikke vi hadde hatt en så god relasjon i bunnen.


og det er virkelig imponerende %eee dokkers\deres bakgrunn.


dokker\dere er da altså Norges kanskje hvert fall på pa£ på papiret best trente %emm ekvipasje når det kommer til %eee terapihund for tannleger i hvert fall eller kanskje for %eee terapihund generelt.


%eee jeg skal ikke påta meg mer enn enn enn %heh hva jeg kan stå for.


men så vidt jeg vet så er det ingen andre terapihunder som jobber i tannklinikk og som har en like omfattende utdanning som det han og jeg har til sammen.


og %eee ikke nok med det men du er også da eneste i Norden som forsker på det her.


%ttt det er riktig så vidt jeg vet igjen.


%eee det har vært gjort veldig lite forskning på hund i tannklinikk generelt.


for det er jo slik i vitenskapsverdenen at det holder ikke at vi bare ser og synes og kan komme med rørende historier.


så så %eee så blir det jo spennende da å se om dette lar seg dokumentere.


men som jeg har snakket litt om %eee så langt så ser vi en veldig god tendens.


%eee det er jo også noen mennesker som går rundt og ikke kommer til tannlegen i det hele tatt.


%eee Universitetet i Tromsø lagde en videosnutt for %eee i tyveseksten\tjueseksten.


noen pasienter har faktisk sett på den videosnutten om terapihunden Barley, da holdt vi jo bare på med trening, og så tatt kontakt fordi de ikke har vært hos tannlege på ti år femten år tyve\tjue år og spurt om de kan få lov å komme.


%eee fordi de har sett på videoen de har sett han og så har de sett meg og så har de tenkt at kanskje de nå kan tørre å hvert fall komme inn døren.


det er fantastisk for en av de altså virkelig sånn i vår tid hvor vi skal være så ung og vakker hele livet %heh så ei av de virkelig store skamfulle sidene er jo hvis man har dårlige tenner ikke sant, at at det er liksom en av de tinga som som man ser på som som veldig negativt.


og du ser jo folk gå liksom med leppene rundt tennene for å skjule eventuelle feil og mangler og så då£ dårlig stelte tenner, så det å åpne opp for for muligheten til å til å gå til tannlegen på en sånn måte det er jo helt fantastisk.


men Anne det her er ikke første gangen du jobber med dyr.


du har også vært du har også ei fort£ ei annen type fortid som men som tannlege og og hunder kan du og dyr.


kan du kan du fortelle oss litt om din bakgrunn?


%ttt jeg er tannlege og har vært det i over tretti år, men jeg har jobbet som tannlege også for hund og katt i cirka ti år.


%eee og det kom en liten latter her og ofte så gjør det det når jeg sier at jeg har vært tannlege for hund og katt %heh.


jammen jeg fikk jeg fikk bare et sånt bilde av en en hund eller en katt som har tannlegeskrekk og som må ha en en sånn der ei lita mus eller noe sånn der ved siden av der og og det var bare hodet mitt som jobba litt i høygir der %heh.


%ttt %eee det å jobbe som tannlege for hund og katt det var ikke så vanlig på den tiden så der %eee var jeg en pioner.


%eee fikk %eee lov å utvikle det sammen med Torbjørn Owren som da var sjef på dyreklinikken.


det %qqq å jobbe med veterinærer og dyr var jo kjempespennende.


men det var jo også spennende fordi at jeg så at den munnhelsen til %eee hundene den påvirket jo ikke bare den fysiske helsen til hundene den påvirket også adferden til hundene.


så %eee vi så at det å ta hånd om sykdom i munnhulen det hadde betydning for totalhelsen og da tenker vi både %eee fysisk og psykisk.


nå vet vi at det er sånn og vi vet at det er også slik for mennesker.


så det å ha hatt såpass lang tid på en dyreklinikk og %eee så ha vært litt innom %eee både privat og offentlig tannlegevirksomhet.


jeg har vært syv år i Canada og jobbet med kreftpasienter som har kreft i hode- og halsområdet.


og jeg kommer tilbake til Norge i tyvetolv\tjuetolv.


og det å nå få lov å være tannlege spesialist i tannløsningssykdommer %eee og i tillegg ha en stilling på universitetet her hvor jeg kan få lov å forske, også får jeg lov å undervise i tillegg.


jeg får jo tatt med alt det beste fra det jeg har lært meg frem til nå.


kanskje kan denne firbente lodne karen som nå har lagt seg ned til og sovna på bordet ved siden av her kanskje kan han bidra til at de får den hjelpen de trenger.


jeg er uansett sikker på at han Barley og du skaper gode minner ifra tannlegestolen for mange som kanskje hadde grøssa %eee resten av livet og og litt faller litt inn i den kategorien du sier at dem ikke oppsøker tannlegen på ti tjue tredve\tretti år.


jeg ønsker dokker\dere lykke til og tusen takk for besøket.


og ellers så kan du høre på andre forskere som forteller om sine spennende ting på iTunes, Soundcloud og andre podkastapper.


Konstruksjonen av Norden er et samarbeid mellom Nasjonalbiblioteket og den tverrfaglige satsingen ved Universitetet i Oslo U_I_O\UiO Norden.


jeg heter Tore Rem og leder U_I_O\UiO Norden.


og jeg er veldig glad for å ha med meg Hilde Sandvik professor i historie ved Universitetet i Oslo.


hvis jeg ikke hadde hatt det så hadde jeg ærlig talt ikke kommet noen vei.


men la oss begynne med å etablere %foreign.


vet vi hvorfor det ble akkurat denne smålandske småbyen Kalmar som ble åsted for en unionsavtale syttende juni trettennittisju?


%eee det har jeg ikke så veldig godt svar på egentlig.


jeg kan heller svare motsatt %emm det ble ikke i Roskilde domkirke, det ble ikke i Trondheim i domkirka der, det ble ikke Uppsala.


altså man valgte på en måte ingen av de andre så store hovedkirkene eller hovedstedene, men man valgte et slott i Kalmar.


og det ligger da både dansk og svensk hadde adgang til %overlapping.


så på et vis kanskje et slags diplomatisk grep?


men det kan jo være at jeg har et romantisert syn på hva dette var for noe %eee eller for å sp£ ja k£ kanskje man kunne spørre hvor tror du jeg har det fra?


hvem er det som har formet %eee i stor grad har formet våre oppfatninger av Kalmarunionen?


jeg tror kanskje du kan ha det fra skandinavistene på attenhundretallet faktisk.


%eee de d£ de ønska seg kanskje å gjenopprette noe à la Kalmarunionen, men da skulle det være et slags folkenes forbund, ikke et fyrstenes forbund.


men hadde du lest norsk his£ norske historikere så hadde du kanskje forbundet denne tida her med Norges nedgang og alt sånt.


men hadde du vært opptatt av fred i historie så hadde du kanskje også tenkt at ja, Norges nedgang, men det var en tid med fred.


%eee kanskje du ville ha forbundet det med med fred og det å lage fred og kunne gjøre ting som politisk håndverk og at du hadde syns det var fint så det kan være mange grunner for deg til at du har tenkt noe fint om Kalmarunionen.


godt godt da er det da er det begrunnet.


altså %eee hvem var hun altså da hun ble valgt til norsk riksstyrer så fikk hun den fine tittelen mektig frue og husbond.


det liker jeg ganske godt %emm men men hvem v£ var hun?


hun er blitt kalt dronningen som forandret historien.


og hvordan kom man hvordan blir man en sånn person?


hun var dansk %eee kongedatter, datter av Valdemar Atterdag han som klarte å reise Danmark opp igjen fra at hele Danmark var pantsatt til holsteinerne.


og og hun er har ikke noe sentral plass i den danske arverekken, men både storebroren hennes Christoffer og faren dør.


også er det det store at hun klarer da å å også f£ %emm fordi at %eee mannen hennes Håkon er dø, så må hun, og Olav er mindreårig så får hun det norske riksrådet til å utnevne seg til denne flotte tittelen.


og så er det at hun fra mannen sin har e£ liksom et arvekrav, og Olav har et arvekrav på Sverige gjennom Folkungaætten.


for på trona i Sverige så sitter det nå en tysker, som de kaller det.


ja %eee det er ikke helt sikkert man kan kalle han tysker, men likevel.


og han %eee og derfor så klarer hun å få med seg stormennene også til å gå til krig mot han, mot Albrecht av Mecklenburg.


også klarer hun å også vinne Sverige for sin søsterdattersønn Erik fordi at det fryktelige er sytten år gammal, så dør Olav %mmm.


og da må hun finne en erstatter og det er vel også en del av hennes kløkt, at hun faktisk klarer å få %eee %eee altså fi£ finne en som kan da være tronarving.


ja for man lurer jo på hvordan en kvinne kunne spille en så viktig politisk rolle i den tida.


også er hun oppdratt i Vadstena klosteret som da er et av de mektige kulturstedene i %eee i %eee Norden ved hjelp av søstre derfra.


så hun har fått en skolering i i nordiske stormenn, deres interesser, %eee politisk kløkt.


så man kan tenkte at politisk kunnskap, det kan komme fra mange steder også har hun opplevd å være fattig dronning i Norge hvor det nesten ikke er mat å få når hun er dronning på Akershus da.


Regner gjennom taket og tyske kjøpmenn i byen vil ikke gi henne mat og %unint.


v£ hvilke parter var det som inngikk i dette her?


%eee det er mer komplisert, men det handler også om en ytre fiende.


det hadde bygd seg opp %eee en sterk holsteinsk adel i %eee altså sør i for Danmark som %eee hele tiden hadde pretensjoner.


%eee men her er det altså snakk om noe atskillig bedre om fred.


hvordan d£ du du har antydet det men altså hvordan man fred mulig %unint hvor lenge varte denne freden?


det f£ f£ altså det je£ man tenker seg e£ altså er freden er det et lite unntak i et langt strekk av historien her %eee et unntak som bekrefter regelen om krig?


altså hun hun må jo gå til krig for eksempel for å vinne for å vinne Sverige så hun bruker ofte krig som maktmiddel selv.


ja %eee det er litt forskjellig altså Sverige vil alltid ønske å bryte ut og det er kriger mellom %eee de nordiske landene fra andre halvdel av fjortenhundretallet.


først ved ved Engelbrekt Engelbrektsson som gjør opprør i Sverige i fjortentrettifire og også ja noen flere brudd som kommer fra svensk side når det endelig ender med Stockholms blodbad i femtentjue.


men %eee og da er det også slutt altså Vasa-ætten etablerer seg som kongedynasti i Sverige så da er det ikke noe nordiske samarbeid mer.


men man kan si at det er såpass %eee det det er gnisninger også fordi at det dreier seg jo om hva slags makt kongen utøver og eller dronninga utøver.


ja fo£ for det er jeg litt nysgjerrig på for nå har vi jo snakket om Margrete om %eee Erik og Olav og.


men men hva slags makt hadde adelen altså jeg vet at man pleier å skille mellom bakgrunnen for det brevet som erklærte at Erik ble kronet til konge og %eee selve unionsbrevet.


man det ene det flotte kroningsbrevet det er sånn det er et nydelig brev sett utferda på pergament å veldig flott og det sier at nå er vi enige om a£ Erik skal være konge og slik.


%eee og så sier det ikke så veldig mye mer.


også finnes det en noe som man har antatt det er en slags kladd på papir hvor det også er en god del segl under, men det beskriver mye mer en form for styre hvor riksrådene skal ha suverenitet.


%eee hvor de skal hjelpe hverandre men på sånn og sånn betingelser altså det er et mye mer riksråds riksrådskonstitusjonelt %eee dokument da mens kroningsbrevet er gir mye sentralmakt til kongen.


%eee vi£ dette er politiske begivenheter selvfølgelig men er det mulig å si noe om de kulturelle konsekvensene det fikk altså for eksempel s£ språ£ for språkutviklingen?


og det er blant annet fordi at %eee Margrete kommer ikke så ofte til Norge, hun legger liksom all sin administrasjon %emm til ja til til Danmark.


men kanskje enda viktigere er jo når vi kommer fram til reformasjonen, at %eee det blir ikke laga noen bibel på norsk.


det kommer en bibel på dansk i femtenfemti og det kommer en bibel på svensk rundt på femtenførtitallet, en på finsk, på islandsk, men ingen på norsk.


slik at %eee det at det ikke er et administrasjonssentrum, at %eee det ble flytta til Danmark, det er ganske interessant.


også kan man jo spørre jo jo men det var jo kirka var jo e£ det var jo kanskje den sterkeste makta i Norge likevel %emm s£ òg der er det jo en form for administrasjon.


%eee og det er sant m£ men der går det jo også en del på latin og slikt men man kunne tenkt seg at hvis det hadde vært administrasjonssentrum knyttet til kirkene så ville man kunne hatt en %eee %eee ja bevart et nors£ nor£ norsk språk i større grad.


d£ då£ da er vi litt inne på det med altså %eee holdt på å si symmetrien mellom disse tre nasjonene da.


%eee da antyder du at at tyngdepunktet lå i København eller i Danmark?


og %eee hva slags rolle spilte Norge da var det bare en kasteball i i dette?


Norge var viktig strategisk helt opplagt altså Margrete instruerer Erik, altså man må jo si at Erik ble valgt til konge men det er Margrete som styrer, %qqq ja, til hun dør i fjortentolv.


og %eee det er vel heller slik at en del %eee sterke danske adelsmenn gifter seg inn i norske adelsslekter, skaffer seg dermed trehundre firehundre gårder store gods, altså Krummedike-slekta er et eksempel på det, seinere Vincens Lunge ja, alle disse, Rosenkrantz.


vi var innom adelen altså men %eee altså når vi når jeg tenker på den perioden så tenker man vel ofte at ok da skapes det altså en følelse av nordisk tilhørighet og en eller annen form for samforståelse.


men %eee det gjelder det alle klasser er vel et ledende spørsmål?


det historikere pleier å forklare den %eee det som skjer med disse %eee ekteskapene %eee på k£ kryss og tvers av landegrensene som en viktig grunnlag for at du adelen får eller aristokratiet da får %eee interesser i alle land.


%eee og det blir veldig viktig for valgene de gjør også.


og det blir viktig for rollen som %eee hva hvordan riksrådene handler når det kommer til tidspunkt hvor de faktisk kan velge mhm\ja så ja nei de.


gjelder det svenske familier i n£ i Norge også?


det er det det store kjente Alv Knutsson-opprøret ikke sant som som er han han kommer fra fra den slekta og e£ har sånn på begge sider.


men ikke sant en en da som hadde på alle alle sider.


e£ etter at vi har tatt for oss disse nordiske krigene så så kommer vi jo til reformasjonen.


er det mulig å se noen forbindelser fra Kalmarunionen %eee konsekvenser av den når det gjelder reformasjonen også?


vel£ altså en av grunnene til at reformasjonen kommer til Danmark-Norge det er jo at %eee Christian den tredje som blir konge her.


han er også hertug av %eee av Holstein og Slesvig og er tilstede i på riksdagen i Worms og hører Luther stå der å si at jeg står her og kan ikke annet og troen alene og blir grepet av Luthers kraft og og overbevist lutheraner.


men samtidig antagelig også har sans for den makten som %eee protestantismen gir en konge ved å ta makten over kirkegods og bli overhode for kirka.


og det %eee og der kan man jo si at det at Danmark %eee ikke er blitt en holsteinsk %eee fyrstedømme som det kunne blitt hvis ikke Waldemar Atterdag hadde %unint ikke sant, men at det faktisk er en dansk-norsk konge som da,


%eee tar det valget det er også interessant da men Sverige blir jo også grepet av reformasjonen men gjennomfører det på en helt annen måte igjen %eee me£ under Gustav Vasa.


%emm den skal vi også tilbake til i denne arrangementsserien men er det mulig sånn avslutningsvis å å si noe mer om konsekvensene av Kalmarunionen.


altså av virk£ om om virkningshistorien?


ja det det er jo sånn man tenker ok var den bare et uttrykk for et vilkårlig maktspill som førte til stabilitet i en kort periode av nordisk historie eller var den eller i hvert fall ble den også uttrykk for en idé?


den er jo en idé om at det går an å gjøre slike ting med politiske %eee som politisk håndverk å lage unioner og unioner er det veldig mange av på den tida her altså tenk på England-Skottland, tenk på Spania Ferdinand og Isabel, tenk på Polen-Litauen altså det er masse slike unioner.


som politisk håndverk via dynastier som gifter seg sammen, absolutt.


%emm også er det vel en tanke om at du kan lage fred og ha en felles %eee altså es£ fø£ sterkere forsvar mot ytre.


men så er det vel også den politiske lærdommen som ligger i det at ubalanse mellom landene er en slik %eee ja ja det er det er det er på en måte den svakheten unionene har at det s£ kan bli misnøye.


og det kan bli så sterk misnøye at man sier opp sin troskap slik som svenske stormenn gjorde til Christian den annen.


og man kan f£ som konge eller dronning bli frista til å bruke for sterke maktmidler mot elitene i de forskjellige landene og skattebyrdene som man kan legge på folk kan bli altfor tunge når man skal drive krig mot de ytre fiendene som, for det må vi jo si altså under Kalmarunionen var det også krig mot ytre fiender sånn som mot Holstein.


så noen generelle ting av den art du antyder er det mulig å lære av også når den når nordisk ministerråd nå vil gjøre Norden til den mest integrerte regionen i verden.


ja, og da tror jeg de skal lytte til norske og finske og islandske erfaringer med det å ikke være hovedland i unioner.