så så så i hver nye bok som han laga etter etter den her første Vindens veier eller Ruoktu váimmus som da er altså de tre første bøkene satt sammen til en ny så så la£ plasserte han altså nå en ut utfordring der med et dikt da som skulle være nesten umulig å oversette.


som for eksempel i Beaivi, áhčážan den som han da vant Nordisk råds litteraturpris for så har du jo den le£ reinflokken dikt nummer tohundreogsyttito og altså det hele diktet består av ulike termer for rein altså rein det fins jo en par hundre uttrykk for rein ut fra utseende, alder, kjønn og korsen\hvordan hornene står og alt sånn der.


så så det hadde han brukt samtidig med se£ med sånn derre onomatopoetiske ord for for flyttelyder og sånn så altså så det var veldig tydelig for en med med inngående kjennskap til samisk reindrift og og samisk %heh språk og begrep begreper at at det er en reinflokk som er på vandring.


altså i i i forbindelse med med det diktet som det hører til og så fikk jo bekymra oppringing ifra eksamenskontoret du, den teksten du har sendt det er ingen tekst.


men korsen\hvordan %eee løste du den utfordringen der?


nei altså den det det det var vi det ville jo vært mulig å oversette og det var det vi hadde en lang og spennende disku£ diskusjon både i den oversettergruppa og også med Nils Aslak for for altså diktet er totalt på sju eller åtte sider.


men de£ problemet er at da ville diktet blitt femten eller seksten sider fordi du har ett ord og ett uttrykk på samisk, men så må du jo bruke fler %eee flere ord på norsk for å beskrive det og det kunne vi altså gjort så jeg sier jo til Nils Aslak du skulle bare latt meg gjøre det for at da hadde jo da hadde jo reinflokken blitt større.


ja eller ja det kan du si, altså tre hoved og så har du også.


ja det for at det er nord-, sør- og lulesamisk og så har du?


ume og pite også i no£ i Norge og så har altså tos£ totalt har vi jo ti for at og det er liksom litt morsom nå at alle alle tre landene altså Norge, Sverige, Finland og også Russland for så vidt har har tre hoveddialekter sånn at ti£ til sammen så er det liksom det derre tretallet som går igjen litt sånn derre fra historier også.


ja og %eee korsen\hvordan er status i dag på de %eee språkene?


jo jo det er jo også den som er den største gruppa altså den som jeg tror cirka jeg ville vel si åtti prosent av de som snakker samisk snakker nord-samisk så men altså men det betyr jo ikke at det ikke er kulturelle verdier i de andre og det er jo nettopp det det det fantastiske med samisk er jo altså når vi da snakker om spesialuttrykk så for eksempel så %eee.


bare som en digresjon så har jo samis£ nordsamisk cirka seksti ulike verb for det å gå altså ulike måter å gå på mens sør-samisk som det her snakkes cirka fem hundre mennesker i Norge kanskje maksimum fem hundre, men de har altså åtti så altså det er ikke s£ det er ikke antall antall språkbrukere som er det avgjørende så det er sånn.


men vi sier jo at man man er så redd for de£ det biologiske mangfoldet det er vi enige om i verden at vi må sikre det biologiske mangfoldet fire til seks prosent av artene er er er trua.


%eee er det hva er risikoene og hva er truslene mot samisk i dag?


så altså hvis det sitter to samer eller tre samer sammen å prater og så kommer det en ikke-samisk språklig til så slår man jo umiddelbart over og ti£ til norsk eller til det språket som da den som gjesten kan.


og og det er jo selvsagt høflig, men samtidig så så i i den minoritetssituasjonen som samene er i så så opplever vi jo det der daglig sånn at egentlig for eksempel på utesteder og også så blir jo altså det er bare norsk som man blir ender opp med å snakke så.


%eee så altså så %mmm men ellers er det jo altså hele den herre lange fornorskingstida som da virkelig nå først slår ut %unint selv om den da offisielt tok slutt på seksti-tallet så så er det jo de de generasjonene etter det da som ikke formidla språket videre til sine barn og.


og og altså da da får du altså det derre altså det me£ mellomleddet som da mista språket og som nå prøver å ta det igjen gjennom sine barn og barnebarn gjennom skole og barnehager.


og %unint sånn veldig stor aktivitet på det språklige området, men men men det er jo små miljøer og og midlene blir ser ut til å bli bare mindre og mindre til språktiltak så.


en ung mann vokser opp i tana %eee lærer ikke joik, men har både far- og morsmålet er samisk og velger å studere samisk.


eller %eee bli å bli litteraturviter ka£ ka£ korsen\hvordan kom inspirasjon til det på?


ja det har jeg for så vidt aldri fortalt men jeg skulle jo bare gjøre et stopp i Tromsø og studere samisk for jeg hadde lyst til å til å bli flinkere å skrive det for at %eee jeg hadde jo hadde jo ikke noe samisk i skolen men så så kunne jo %eee snakke det og så hadde lært meg å lese det men altså men i alle fall for å kunne lære lo£ noe mer grammatikk så.


også hadde jeg jo også en fantastisk lærer i Nils Jernsletten som da var utrolig flink å bruke alle kaffepauser til til den derre den indirekte samiske kommunikasjonen og liksom å snakke om andre ting som var spennende og lage gode historier om om tidligere forskere og alt sånn der så altså så hele fagfeltet ble utrolig spennende.


og og altså og og igjen på den samiske måten han sier jo ikke at du må komme til univers£ du må studere så %eee så så jeg dro jo etter å ha tatt samisk mellomfag og jobba som journalist et par år.


også da i mellomtida og så hadde jo Nils jobba i det skjulte med og sagt at ja, men vi må etablere samisk litteratur som fag også eller altså vi må gjøre som de andre fagene dette kan ikke bare være språk det liksom.


og jeg har en person som virkelig passer inn i den stillinga så så da så så sånn endte jeg opp der da og liksom at og som vi var inne på så så ble det jo litteratur fordi at det var det jeg var henta inn for å bygge opp, men altså men egentlig %eee min stilling har jo for så vidt vært stilling i samisk kultur og forståelse og hva som er.


så det han han hadde et språk å fange deg i?


og jeg har vel jeg er treogtredve\trettitre år og er fra en generasjon der hvor det har vært %eee helt okay.


%eee hva skjer i neste generasjon for %unint?


og og det bør det jo for så vidt altså jeg synes jo egentlig alle i Norge burde lære noe om samisk og jeg synes jo det er en skam for na£ nasjonen at altså lærebøkene er så elendige på det samiske innholdet så.


så altså så der der har jeg jo slåss enn kamp som er jo ikke ferdig enda men altså men jeg jeg har i hvert fall ikke lykkes så langt for jeg har prøvd hele tida å argumentere overfor skolemyndighetene om om det altså at.


og også behovet for å ha samisk i læreboka for ofte altså når det når det da er norske så låner de fra tidligere bøker også blir det liksom det man legger vek£ vekt på er nemlig den samiske motstanden mot alt.


så altså sånn at den derre den rikheten i samisk kultur som %eee det det kommer aldri fram det altså det som er spenninga i det samiske så derfor så tar det litt tid før det kommer inn i skoleverket at og at liksom at ikke-samer også begynner å bli mer interessert i det.


det syns jeg er et veldig viktig poeng sånn avslutningsvis så er det jo veldig viktig det du poengterer at konflikt er valgt i veldig mange sammenhenger som det punktet man formidler rundt eller til andre med altså du nevnte Altasaken, Kautokeinoopprøret.


når et fotballag er ute på banen så er dem det laget da vil dem %eee vinne ikke sant, pol£ Polarstjernen vil vinne i Vadsø dem vil ikke det er ikke noe tull her.


så korsen\hvordan korsen\hvordan får vi opp disse kontaktsonene og viser at veldig mye godt samliv har vært med på å bygge fabelaktige Sapmi?


ja, det det er jo det som blir utfordringa og altså %heh det kan når du sier liksom det gode samlivet så k£ kan man jo for så vidt også tenke på altså det finnes jo veldig mange sånn kryss etn£ kryss etniske ekteskap òg altså der samer har gifta seg med andre og andre har giftet seg med samer.


og altså men å å men likevel så har da sva£ samisken veldig ofte overlevd og altså til til da den derre fornorskingsperioden altså %eee under påvirkning av den, men men i alle fall at at det samiske må jo ha hatt en verdi for samer fordi at man har sj£ holdt på det.


og og og bare å prøve å finne ut av det ville jo være noe sånn kjempespennende for utgangspunkt og og kanskje da også forene det med språk at det det må jo være verdier i språket som gjør at folk ikke gir gir opp.


altså tenk vi har levd i i intim nærkontakt med med den norske majoriteten altså i Norge i i i et par tusen år eller altså hele hele hele den tida som samer har eksistert, men altså likevel så har da den minoriteten klart å holde på kulturen sin og språket sitt.


så så så det må jo også bety noe så altså så bare det hvis man snur spørsmålstillinga altså ik£ ikke det at s£ hvorfor er samer i mot det her men altså men hva har samisk å tilby så tror jeg egentlig man kan.


kjære lytter hvis du synes dette var interessant og har lyst til å lese mer kan du nu gå inn på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, følg oss gjerne på Facebook under navnet Observatoriepodkast, og husk at du kan abonnere på oss å laste ned episodene på iTunes og Soundcloud.


Hilde Blix, musikkforskar og musikkpedagog, er blant anna opptatt av musikkpsykologi og korsen\korleis barn kan bli smartare av musikk.


ho har også brukt det siste året på å skrive ein artikkel i veka om ei kvinne for å gjere oss litt mindre redde for å omtale kvinner som geniale.


i dag har vi ein ordentleg godbit %eee både for meg som %eee er kanskje over gjennomsnittet interessert i musikk, og for deg som er kanskje over gjennomsnittet interessert i likestilling, Marit.


vi har ho Hilde Synnøve Blix på besøk, og ho er dosent i høyrelære på Konsen eller Musikkonservatoriet ved universitetet i Tromsø Noregs arktiske universitet, og Hilde ho har altså tatt doktorgrada i musikk %foreign.


det er ikkje så mange aviser og det er ikkje så mye\mykje oppmerksomhet\merksemd på dette fagområdet, men det er altså eit %eee ei lære altså ein vitskap.


vi har jo tid til det, men først altså vi er utstyrt med to øyre og ein munn.


det be£ skulle jo bety at vi skulle høyra meir enn vi snakkar.


heldigvis har vi ein hjerne også, så viss du kom£ koplar den på øyre og munn så blir det e£ vanlegvis veldig bra %heh mhm\ja.


ja men kva er det med høyrelær£ fortel oss kva er høyrelære?


ja viss man\ein skal beskriva høyrelærefaget så må man\ein sikkert også beskriva eit musikkutøvingsstudium tenker eg %eee fordi på musikkonservatoriet så utdannar vi musikarar, og dei skal læra seg å spele eit instrument, og dei skal også læra seg å vera musikarar.


%eee og det består av mange ting, men ein av dei tinga som det verkeleg består av det er å ha eit godt øyre og eit godt øyre for musikk generelt og eit godt øyre for det du held på med sjølv.


det er jo snakk om ei veldig finpussing av %eee små små detaljar i det du skal spela, og viss du ikkje er i stand til å å høyra kva du held på med så er det vanskelegare å finpussa, %eee så det er jo ein del av faget sånn for eigen høyrsel eller ja blanding av høyrsel og sortering av det du høyrer held vi på med.


%eee og då kan man\ein læra seg å høyra betre.


man\ein får jo ikkje ein s£ %eee betre høyrsel i høyrselstestane hos legen, det gjer man\ein nok ikkje, %eee men man\ein får finpussa detaljane i det man\ein høyrer, viss man\ein trenar på det og det kan alle gjera trena på gehøret sitt, så det held vi på med.


samspel %eee ja og for eiga øving %eee å spela også, men i samspel er jo selvfølgelig\sjølvsagt gehøret ekstra ekstra viktig %eee og då er det jo selvfølgelig\sjølvsagt ein god trening i gehør er jo å øva seg på å samtidig som du utøver sjølv og få med deg kva alle dei andre held på med.


%eee og i ei musikkutdanning så held man\ein jo også på med å å hjelpa kvarandre å bli betre og betre, så då er det jo også no£ å ha nokon teknikkar for korsen\korleis man\ein skal hjelpe kvarandre å bli betre.


og den finpussinga av gehøret den kan vera ganske finurleg, så vi vi skil ofte mellom %eee det å jobba med gehør generelt og det å jobba med høyrelærefaget, for det kan bli ganske sånn spesifikt.


då då jobbar man\ein systematisk med sånn som man\ein gjer i andre fag at man\ein deler det opp i disiplinar for eksempel jobbar vi %eee med rytme på ein spesifikk måte, og så jobbar man\ein med a£ harmonikk på ein spesifikk måte, og og så delar vi det opp i bitar igjen ikkje sant så då blir vi like sære som ein %eee gjennomsnittskjemikar når vi begynner å komma på høgt nivå.


har du e£ ein %eee ein %eee favoritt høyrelæreøving du har lyst å ta med oss her?


%eee ja det kan vi vel alltids %emm finna på %emm når det gjeld det her med å å sortera for eksempel kor man\ein er i eit %eee i eit forløp så kan ein jo seia at viss dokkar syng %unint for eksempel.


ja men det er nydeleg, og så set dokker tal på dei frå ein til fem og opp.


ja og her er ein, og så syng dokker opp til fem igjen.


for var ganske små barn altså %eee altså veldig avanserte tonesprang ved å å bruka %foreign.


er det noko vi burde %eee slenge inn i Kunnskapsløftet?


vi e£ vi saknar jo ein norsk Zoltán Kodály eigentleg.


Zoltán Kodály er den ungarske pedagogen som som %eee har laga saman med sin %emm %eee kollega Elsebeth %unint har laga eit fantastisk godt og veldig %eee %eee bra progresjon %eee på eit opplegg for å få eit betre gehør, og dei starta allereie i barnehagen i Ungarn med med %eee solfa\solfege som vi kallar det altså eller solfege kor dei har handteikn på dei same stavingane.


%foreign trur eg den %unint ja %mmm %eee.


og det her sånn midt i så så brukte du armen på forskjellige måtar når du ja.


ikkje sant ja og det er nokon ting med at då blir kroppen kopla til den lyden du høyrer inni hovudet, og så får du ei staving som alltid er det femte trinnet i skalaen er alltid så og så vidare, så då har du på ein måte ein veldig veldig godt %eee sånn sorteringssystem for hjernen for å høyra musikk.


%eee men men %eee høyrelærefaget eller ja høyrelærefaget jobbar man\ein også med %eee å forska på korsen\korleis høyrselen tar imot %eee signal for eksempel og kor mye\mykje kaos i lydbiletet må du ha for at ting blir %eee kva heiter det forstyrra ikkje sant i lydbiletet.


%eee sånn at f£ faget har mange forskingsretningar, også musikkpsykologi er det mange som held på med, eller mange, vi er jo ikkje så mange %heh.


eit lite fagfelt, %eee men det er ein del av fagfeltet er musikkpsykologi.


%eee så %emm er jo ikkje det her eit fenomen som er berre %eee aktuelt for dei som skal utdanna seg til profesjonelle musikarar.


%eee eg har jo sjølv ein gong i tida gått på lærarskulen og der var eg ute i praksis og så kossen\korleis musikkundervisninga i barneskulen blei gjennomført på ganske forskjellige vis altså.


og det s£ det det spende seg frå %qqq unnskyld, det spende seg frå %emm %eee ein skule som ikkje hadde musikk på timeplanen.


dei sa at her jobbar vi tverrfagleg og puttar musikk inn i andre fag, og i praksis så så %eee ville det seia at %eee i engelsktimane så sette dei på ein cd-spelar med Annie sin Tomorrow, og så sat alle dei ivrige og song med og resten %eee blei ikkje irettesett viss dei ikkje gjorde noko som helst.


og i den andre enden av skalaen så har eg sett %eee altså femteklassingar som har lært seg notasjon og samspel på avansert nivå.


det er kanskje ein eigen på podkast det ja.


det er ein podkast ja då, men %eee det kan s£ viss eg skal overføra det frå mitt fag som er gehørfaget då %eee så kan du seia at det det finst %eee i overkant mye\mykje forsking som viser at det å halda på med musikk i livet, og då tenker eg alltid frå man\ein blir vogga av mammaa sin som eller pappaen sin som syng %eee barnesongar.


%emm og det med bevegelse i barndommen, og det å faktisk bruka stemma til å synga, det er så mange element i det som i£ i£ handlar om å vera menneske i det heile tatt, og viss du blir på ein måte %heh frårøva eller fråtatt etter kvart dei moglegheitene så trur eg du mistar nokon ting viktig i livet.


for eksempel det å tora å snakka i forsamlingar, viss du aldri har sunge så er det kjempevanskeleg, men viss du har brukt stemma di og ha£ er trygg på korsen\korleis den høyrest ut, %eee så gir det deg ein kompetanse som du f£ får nesten gratis gjennom å synga mye\mykje i skulen for eksempel.


%eee og så har eg ståltru på at %eee song i skulen, og då tenker eg på at man\ein faktisk syng %eee og forbetrar songen %eee altså song som fag %eee er kjempe kjemperelevant for alle menneske %eee.


og viss du då går på og det å spela eit instrument i tillegg og lesa notar som jo er min %eee mitt %eee har vore mitt hovudfokus i mange år %eee så inneheld det typar aktivitet for hjernen %eee som går på at du både skal tolka symbol, du skal overføra dei til noko noko fysisk, og du skal utøva det og bruka øyra til å oppfatta.


så det foregår\går_føre_seg veldig mye\mykje samtidig inni hovudet ditt når du utøver eit instrument ved å å lesa notar også inkludert i det då %eee som gir deg kompetanse som er eg trur det er uvurderleg, og det er masse forsking som støttar det.


ja det har eg nemleg høyrt det at du altså %eee sånn i i avisa så har du jo den der tabloide litt sånn derre slik får du smartare barn, og %eee det er ved å å senda dei på ein musikkaktivitet eller å satsa på praktisk-estetiske fag i skulen.


%emm men %emm kossen\kva %eee retning tar det her i Noreg?


ja %heh det var vel eit retorisk spørsmål.


%eee det går jo ikkje altså det går ikkje framover.


faga våre v£ blir mindre og mindre, det følast som dei blir vi£ mindre og mindre viktig, og det %eee den herre store legitimeringsbehovet, no må vi legitimera musikkfaga med nettopp det eg sa at det er så bra for hjernen din og sånn.


vi skulle jo ønskja frå vår side at det heldt i massevis å seia at det er herleg å halda på med musikk, %eee og at man\ein held på med det fordi at kunsten har ein ein %eee eigenverdi som %eee som den enkelte behøver og som samfunnet openbert behøver og at skulen har ei rolle i det er jo %qqq ja sjølvsagt var sjølvsagt i_hvert_fall\iallfall.


men vi må vel seia at %eee i samfunnet så har vi jo mange mange mange fleire kunstnarar i dag enn vi hadde for berre tyve\tjue år sidan, både innanfor utøvande biletkunst, musikk, %eee så vi har mange folk som er i feltet men har vi den %emm politiske oppmerksomheten\merksemda på det?


det er jo ganske digg med %eee sånn matte og dei der faga som er så lett målbare.


ja det er %overlapping det er noko med det trur eg nok ja.


ja og så er det ikkje sånn umiddelbart\direkte lønnsamt å halda på med musikk for eit samfunn, men viss man\ein ser på %eee k£ k£ kva som tener pengar i Noreg så er er musikkbransjen %eee enorm.


det er ein av dei største bransjane i %eee Noreg økonomisk sett.


og kulturnæringa er dei som veks mest, men vi har jo også ein som heavy metal er jo ein av våre sterkaste eksportartiklar, så det må vi jo aldri gløyma men.


skal vi venda oss litt, no har vi liksom høyrt om høyrelære.


vi har høyrt om skulen, og så er det dette Kjønn og skjønn-prosjektet som %eee du har halde på med nokon år no, og som %eee eg skjønner går over også i ein ny fase i eit nytt prosjekt, med Kjønn og ledelse\leiing, %eee men der er det kvalitet %eee %eee du du er ute etter.


ja prosjektet e£ heiter Kjønn og skjønn fordi at akkurat i skjønnsbegrepet\skjønnsomgrepet %eee ligg det jo veldig mye\mykje %eee kontroversar tenker eg %eee i alle slags fagfelt.


%heh ikkje sant ja det aha det kan misforståast, det har eg aldri tenkt på %heh veldig bra %mmm.


ja nei ikkje fager men ik£ ikkje for det det kan det vel sikkert også vera, %emm men ja %eee sånn at når man\ein skjønnsvurderer nokon ting så vurderer man\ein jo kvalitetane til nokon ting, %eee og i musikkfeltet %eee både i akademia men også i musikkfeltet generelt så er det ein stor kjønnsubalanse.


%emm og vi har når vi starta vårt prosjekt på musikkonservatoriet og kunstfakultetet %eee så var det %eee hovudsakleg det her spørsmålet, kvifor er det så få på toppen, kvifor er det så få kvinnelege professorar?


dei få som er er ev£ er songprofessorar, %eee og man\ein må ha kvinnelege songarar %heh på professornivå fordi at %eee det skal vera både menn og kvinner der, sånn at på ein eller annan måte så er er balansen frykteleg %eee ja skeiv.


%emm og i i %eee det frie feltet, m£ festivalar for eksempel, %eee i ledelse\leiing av %eee kulturinstitusjonar også vidare så er det på toppen så er det veldig mye\mykje menn foreløpig %eee kvite norske menn stort sett.


%eee så vi behøver eit større mangfald og vi behøver eit større mangfald på mange %eee på mange ja kva heiter det også horisontalt %eee men s£ det som vi då gjekk inn med var, kvifor er det sånn og kva kan vi eventuelt gjera med det, og heldigvis så er det balanseprosjektet både eit forskingsprosjekt og eit tiltaksprosjekt.


og det synest eg er kjempeflott fordi at det då får man\ein liksom vore litt i aksjon.


er vel litt aksjonist er det nok i meg %heh tenker eg %eee så då gjekk vi inn i i prosjektet med spørsmålet om %eee kan det ha nokon ting med korsen\korleis vi vurderer kvalitet å gjera.


%eee så vi har vi har i hovudsak tre forskingsprosjekt knytt til det her prosjektet og og det eine av dei då går vi inn på når man\ein skal bli professor i eit fag så så søkar man\ein om eit opprykk, eller man\ein søker stilling og eit professorat, %eee og då skal man\ein vurderast av ein komite %eee om man\ein er professorabel.


og i musikk så består jo det av å sjekka ut kva slags konsertar man\ein har gjort og høyra på lydopptak, og det er jo ikkje dei der antallet\talet_på artiklar som man\ein vurderer så det er litt anna eit litt anna felt å vurdera i.


og då %eee lurte vi på, kan akkurat det her at at det er endå litt meir skjønn inne i biletet ha noko å seia for musikkfeltet i akademia, altså at det blir annleis enn andre fag på den måten.


så vi gjekk %eee ut og så spurde vi folk som var blitt vurderte til opprykk, både s£ folk som har fått og ikkje fått, om vi kunne lese bedømmelsen\vurderinga av søknadane deira, og så vi har noko sånt som tjuefir£ tjuefem %eee bedømmelser\vurderingar som vi går igjennom og ser på %eee akkurat no held eg på med å gå igjennom og sjå på.


så har vi intervjua garva komitemedlemmer i tillegg då om dei same tinga, og det er også veldig spennande, så det er ting som vi jobbar med å få få skrive artiklar om, og så har vi intervjua i tillegg leiarane ved institusjonar som driv med musikkutdanning.


og då har vi intervjua dei om likestillingstiltak, så då går det ikkje spesifikt på det her med kvalitet, men vi har også spurt dei når dei seier sjølvsagt når vi tilset ein professor så er det ei grense for kva tid vi kan kvotera og kvoteringsgrensa går på det må ikkje gå utover kvaliteten.


ja det er vanskeleg %heh, så det er berre noko du ser eller noko du veit, og og det der å å ja og og sam£ vi veit jo vi h£ vi har det jo sånn alle saman at vi vi meiner at vi veit kva er god kvalitet, og det er heilt ok, men vi må ikkje la det %eee bli ståande uberørt\urørt heile tida.


vi må alltid skrapa på det %eee kvalitetsbegrepet\kvalitetsomgrepet og sjekka om det er nokon nyansar her som vi må ta hensyn\omsyn til, og då tenker eg at kjønn er ein del altså er ein del av den debatten som vi må.


er det nokon forskjellar %eee som gjer at %eee kvinner vektlegg andre kvalitetar, eller kvinner har andre kvalitetar, eller kvinner vektlegg andre ting i i sitt virke for eksempel?


kan det vera ein kvalitet som kommer\kjem i tillegg til at man\ein er ein sinnsjukt bra bassist for eksempel.


det er kjempespennande felt, men du i den samtidig med at du har halde på med det her Kjønn og skjønn, skjønn ikj£ det skjønne kjønn %emm så har du altså sett i gang %eee du har lært oss at vi skal framsnakka framsnakk ja %heh.


du har sett i gang eit wikipediaprosjekt.


%eee det skjønner vi er eit nyttårsforsett?


ja veit du kva %emm vil jo helst ikkje snakka om det for at eg ligg litt etter på antall\tal %heh ja, men %eee det spørst om det ikkje blir li£ ganske godt inn i tjueatten før alle er ferdig, men det starta eigentleg året før.


%eee fordi at vi når vi jobba med det her med kvalitet og og kvinner i synleg ledelse\leiing %eee så var ei av dei tinga vi festa oss ved det var at %emm når vi s£ tenker vi treng ein person som er heilt strålande til denne jobben, så det første som poppar opp det er ein s£ glimrande man %eee.


og så %eee tenkte vi ok, men viss vi klarer å sørga for at det også poppar opp ei glimrande dame i sånn hvert_fall\iallfall samtidig så hadde det vore bra, og kva skal til for at det gjer det?


og då er det nokon ting med det her med framsnakking, anerkjennelse\anerkjenning, synleggering, dei her tinga som vi fann ut at det vil vera ein av våre %eee på ein måte %eee litt unike bidrag då til det her balanseprosjektet som vi jobbar i.


så det har vi tatt ganske hardt i på %eee og då starta eg på min private Facebook-konto å legga ut %eee å legga ut ein liten profil om ei berømt dame som eg digga %eee kvar dag i tre hundre og sekstiseks dagar fordi det var skotår %heh.


%eee og så og den klarte eg å liksom å få i land då i løpet av det året, så kvar einaste dag i %eee tjueseksten så kom det ein kvinneprofil på eit lite avsnitt om bra og det var alskens damer både lokale og internasjonale og så vidare.


%emm og då i løpet av det arbeidet så oppdaga at det er ganske mange av dei damene her som dei ikkje eingong finst wikipediaartikler om, så då kom den ideen om at må i_hvert_fall\iallfall få framskrive dei %eee som mangla på Wikipedia.


%eee og då begynte eg å å sjekka ut wiki som %eee som plattform eller som leksikon og fann ut at for det første så er det veldig få damer som skriv på Wikipedia.


det har har vore ein tendens til at wiki har vore eit litt sånn hardt samfunn med litt sånn %eee geeks %eee som har halde på med det.


%eee og det andre er at det er mye\mykje færre damer som blir skrive om enn menn, og mye\mykje færre tematikkar som interesserer kvinner verda over som blir skrive om, så der det er ein stor jobb å gjera i leksikonverda, og eg meiner universiteta har eit kjempeansvar der.


%emm så då begynte eg å %eee i januar tjuesytten og bestemde eg meg for at kvar veke no så skal eg skriva ein wikipediaartikkel om ei dame som %eee bør finnast på wiki, %eee og det er jo %eee det er jo %heh litt av eit arbeid.


det %qq det er meir enn godt nok ikkje sant.


det må halda %overlapping var sånn du kom inn i musikken du, som musikar sjølv?


og så flytta eg til Tromsø og begynte som kulturskulelærar og dirigent og dirigerte Skittenelv musikkorps og Tromsø brass og %heh ja nydeleg %heh Dirty River Brassband hete£ heiter det jo på fint då ja.


%eee og så når eg fekk jobben på musikkonservatoriet så hadde eg allereie undervist litt musikkhistorie og satslære og sånne fag, men men akkurat %eee gehør altså høyrelære, det det er eit fag sånn midt imellom %eee praksis og teori som %eee som %eee fall meg veldig godt for %heh hjartet må eg seia.


vi veit jo at du har spreidd deg på fleire felt, høyrelære, kjønn, undervisningsmetodikk, %emm kvar er ditt dine fagområde om femti år?


men vi er ganske %eee vi er ganske samla i norden %eee sånn at faget trur eg har ei bra framtid, og eg trur at det vil %eee komma styrkt ut av dei rundane vi har no med studieplanendringar og måten vi riggar musikkutdanninga på, så vi er veldig optimistisk i forhold til det.


og så må vi berre fortsetta å rusta opp musikkpedagogikkfaget og ta vare på musikk i skulen, for det er eit stort, stort ansvar som universiteta har som %eee som vi er nøydde til å bruka meir %eee tid på viss ikkje dei skal forsvinna rett og slett.


så om femti år så er ikkje det ein sjølvfølge at ein har mye\mykje musikk i skulane?


i dag så er det lov for ein lærar å i£ å seia at eg orkar ikkje og synga for eg ikkje er så flink til det, og det synest eg ikkje er greitt, så det må vi jo gjera noko med.


ja %heh vil ikkje undervisa i matte for at eg %eee liksom %heh diggar det liksom ikkje heilt ja.


geografi, kart, kven som bryr seg om kart?


då trur eg det gjenstår\står_att å %eee seia %eee tusen takk Hilde for at %eee vi fekk %eee lytte til deg %eee og ønsker deg masse lykke til med vidare arbeid for %eee fleire gode wikipediaartikkel om %eee artiklar om %eee kvinner.


om du vil lese meir om forskinga til Hilde Blix, eller om hennar wikipediaprosjekt, gå inn på websida U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti, eller besøk Facebook-sida vår observatoriet podkast!


i Soundcloud, iTunes eller andre podkastappar kan du abonnere på oss og også høyra tidlegare episodar.


nei ikke akkurat %eee var litt %eee plagsomt på skolen men %eee nå i dag så har vi en gjest som %eee kanskje kan %eee bidra i hvert fall til å snu den holdningsskuta som både jeg og mange andre %eee kanskje sitter litt langt inne med den her nynorsken da.


han kommer fra ei vidundelig vakker fruktbygd i Sogn og Fjordane Leikanger %eee og det kan vi høre på dialekten, eller kan vi det Øystein?


ja eg veit ikkje kanskje det %eee er litt vanskeleg å høyre det.


ja eg har ein annan å by på som kjem der ifrå då ifrå Sogn ja og det er den eg skal bruka her hadde eg tenkt.


flott at du er her %eee først %eee nynorsk %eee du har forska på tospråklighet vi skal %eee komme litt tilbake til det %eee og om det gjør barn smartere.


det blir vel altfor enkelt å seie at %eee dei blir smartare av å lære nynorsk eller ha det som opplæringsmål.


me ser %eee at nynorskbarn har oppfører seg litt annleis %eee på ein måte som %eee kanskje er til fordel for dei då.


%eee det er i alle fall %eee vi ser nokon effektar av å komma frå eit %eee nynorskområde.


og hvorfor det altså hvorfor ska£ skulle det ha noen effekt da?


nei altså %eee me må kanskje begynne %eee eit an£ ein annan plass og snakka om at %eee dei siste ti åra so har dei gjort veldig mykje forsking på tospråklege i meir tradisjonell forstand då og dette med å kunna to språk og voksa opp med to språk.


%eee der %eee altså ein ha£ har har %eee ein meir psykologisk innfallsvinkel og ser på den kognitive utviklinga altso korleis deira mentale kapasitet då utviklar seg.


og det som er med nynorskbarn er at %eee for å kall£ for å bruka det uttykket då er at dei %eee lærer òg samtidig bokmål slik at dei lærer då to dei to norske språka kan du sei %eee.


og då kan ein stilla spørsmålet %eee skulle det gi noko av dei same effektane som du ser med tospråklege elles?


offisielt sett så blir det ofte omta£ omtalt som det same språket.


kan man si at nynorsk og bokmål er to forskjellige språk?


du når du skal skriva nynorsk så må du jo passa på at det blir annleis enn bokmålet.


ja det er %eee i hvert fall et par ord sånn som %eee kjærlighet %eee og alle spørreordene %eee det husker jeg hvert fall og så %heh er det noen noen sånn der %eee ja mye endinger som %eee går litt i ball.


nettopp endingar så det er eit anna %eee det er eit anna system, eller det er i alle fall andre endingar.


og %eee då er det jo to forskjellige kva skal me seie boksar for nynorsk og bokmål i hjernen då %eee og det er jo det ein som meistra begge to må halde styr på.


og %eee jo tidlegare ein lærer seg å meistra dette her, jo meir internalisert kan me seie det blir då i hjernen.


og det det ein tenker %eee innanfor tospråklegheitsforskinga er at det er den her kva skal me seie det det å skilja mellom da£ dei to språka då i hjernen som v£ og vekslinga mellom dei to boksane %eee det er det som %eee som gir nokre effektar på andre område som ikkje har noko med språk å gjera.


%mmm ja for at Norge er jo helt jeg synes det er %eee jeg vet ikke om det er mange andre land i verden som har så stor variasjon av dialekter sånn som det vi har.


pleier å %eee når jeg %eee kommer %eee jeg snakker med svensker eller noen sånne eller andre utlendinger og sånn som %eee som synes det er vanskelig å skjønne enkelte dialekter sier jeg bare ok.


så man kan jo ta som et eksempel %eee ordet for %eee jeg %eee og bare følge norgeskartet nedover som starter med jeg og som går via jeg og jeg og jeg og jeg og meg og jeg og %eee %heh tilbake til jeg %heh.


og det er sånn det er en så %eee en sånn voldsom variasjon.


så er det sånn at no£ nynorsk da blir et sånn superspråk %eee hvor du ser de effektene, eller er det egentlig bare for at du har valgt ut akkurat det?


nei %eee jeg bare sa det som en sånn funfact jeg.


nei for det fordi altso du trenger ikkje gå lenger enn til Sverige så er altso den dei tradisjonelle %eee svenske dialektspekteret er jo mykje større %eee enn det me har i Noreg.


ja og du har altso ytterpunkta i den svenske dialektfloraen kan du seie er jo so langt ifrå kvarandre at de£ me må nesten snakka om forskjellige språk.


altso %eee dialektane i Västerbotten og Norrbotten altso er ubegripelege.


%eee viss du går til d£ indre Dalarna %eee Elvdalen so har du %eee eit ein eit språk som er veldig annleis enn svensk ikkje forståeleg for vanlege svensk£ ikkje for oss heller.


sånn at %eee %eee me har i de£ i den norske dialektfloraen då for å bruka det begrepet\omgrepet so er me stort sett sånn at me klarar å forstår kvarandre.


kanskje Setesdalsdialekt kan vere litt vanskeleg for ein del og nokon meiner trønderar òg snakkar litt vanskeleg men men altso stor£ i det store og det heile so er %eee er me forholdsvis %eee det ek£ det er ikkje so veldig imponerande stor dialektvariasjon i Noreg.


så noterer jeg ikke bruk det på svensker i hvert fall i fremtida.


men du som du har eit anna spørsmål og det var jo dette med kvifor nynorsk er %eee det er jo fordi at nynorsk er kodifisert og det som er korrekt i det du sa er jo at nynorsk %eee samanfattar norske dialektar, altso det er noko som er overgripande %eee for alle norske dialektar.


og ein kan godt seia at det det er matchar kan du seie talemålet på Østlandet i dag.


%eee der er ganske god %eee korrelasjon då %eee på systemnivå.


%eee men det som er viktig %eee har vore viktig for meg %eee er at %eee det er jo då snakk om to kodifiserte %eee skriftspråk altso det er sys£ altso det er laga eit skriftsspråksystem som heiter nynorsk og eit som heiter bokmål.


og dette lærer folk %eee og nokon lærer begge %eee i praksis so lærer alle som le% har nynorsk som sitt opplæringsmål dei lærer òg bokmål.


%eee i praksis so er det ikkje alle som lærer bokmål som som har det som sitt opplæringsspråk som lærer nynorsk.


men kan du har altså dokker\dere har grepet fatt i det men dokker\dere har grepet fatt i det i forhold til ett fylke Sogn og Fjordane.


nei det er ikkje heilt sant for me me har eit utgangspunkt har vore Sogn og Fjordane og det er fordi at Sogn og Fjordane er %eee det einaste fylket der nesten alle elevar har nynorsk som opplæringsmål i skulen.


men det er likevel sånn at %eee det er berre ein sjettedel av populasjonen av nynorskelevar som bur i Sogn og Fjordane.


men jeg tenker på at i£ dokker\dere har stilt noen spesielle spørsmål til de elevene, altså fordi dokker\dere dokker\dere ser at elevene i Sogn og Fjordane gjø£ gjør det veldig bra på på skoleundersøkelser og karakterer kompetanseundersøkelser i skolen så ser dokker\dere at de gjør det veldig bra.


og så dokkes£ har dokker\dere en påstand %eee testar dokker\dere en påstand som er omtrent sånn her hvis jeg har forstått dokker\dere rett at %eee de får elevene i denne %eee dette fylket som har nynorsk har får et fortrinn fordi de lærer disse to språkene.


ja altso igjen so må me begynne ein annan plass.


eg har vore med på eit %eee eit %eee ganske stort tverrfagleg forskingsprosjekt som har har sett på regionale forskjellar i skuleresultat og utgangspunktet har vore Sogn og Fjordane fordi elevane der presterer godt på nasjonale prøver.


dei er eg heilt id£ i toppen nesten like gode som i Oslo og Akershus og det som er overraskande med det med det er at %emm dei er det til tross for at %eee utdanningsnivået som er ein viktig faktor for korleis det går på skulen utdanningsnivået blant dei vaksne i det fylket er %eee lågt altså det er lågare enn landsgjennomsnittet.


%eee i Sogn og Fjordane veks opp med nynorsk som opplæringsmål.


og %eee %mmm i det større prosjektet så var det mange ulike innfallsvinklar til kvifor elevar i Sogn og Fjordane gjer det betre enn for eksempel i Nord-Trøndelag eller Aust-Agder eller Oppland som var dei andre fylka som var med.


kort fortalt så er det rett og slett at %eee %eee tospråklige barn altså barn med for eksempel en forelder fra %eee hvert sitt land eller %eee med hver sine morsmål som lærer begge to %eee er litt sånn der %foreign men slår ut i full blomst og blir bedre enn enn %eee sine medelever.


ja dette er jo %eee studiar som sjølvsagt baserer seg på grupper sånn at %eee du må jo ha visst mange med for å kunna f£ seie noko om dette.


%eee so det stemmer s£ men det er jo det er jo %heh ganske %qqq spesifikke %eee evner som blir betre utvikla hos tospråklege.


det går på det som i psykologien blir kalla for utøvande kontroll eller eksekutivfunksjonar altso det å styra handling planlegge handlingar %eee kontrollera oppmerksomhet\merksemd og so vidare.


så dette er nokon evner som ein hvert_fall\iallfall %eee vil tru er gode altså %eee betrar forutsetninger\føresetnader for læring då.


viss desse her effektane på kognitiv utvikling %eee er reelle so er det forventningar at det vil omsette seg i betre læring og betre skuleresultat.


men korsen\hvordan undersøker man det hos barn kor£ eller korsen\hvordan undersøke korsen\hvilke forskningsmetoder bruker dokker\dere?


ja det er ein del velkjente testar då eksperiment som %eee som er brukt i innanfor psykologisk forsking sokalla psykometriske testar og det er %eee ein %eee som går tilbake til trettitalet oppkalla etter ein som heiter Stroop.


viss dei er skrivne med same farge som dei på ein måte er då blå med blått blå skrift og raud med raud skrift så er det ingen problem å %eee å å seie dei fargane fortløpande sant.


men viss du skriv orda med %eee med ein annan farge enn enn det er so viss du skriv raud med med blått blå skrift og blå kva heiter det blekk og og raud med gul, og so vidare so er det mykje vanskelegare å lesa opp dei fargane.


og grunnen til det er at du %eee må undertrykka den lysta du har til å lesa det som står %eee og det går på eksekutivfunksjonar altså utøvande kontroll.


du må liksom undertrykka den automatiserte %eee evna du har til å lesa for å kunne oppf£ utføre den oppgåva.


so det er ei£ eitt eksempel på på ein sånn test då og det finst andre også.


%eee so me i det her f£ prosjektet vå£ i vårt delprosjekt so so lagar me eit sånt lite testbatteri som det heiter med %eee tre fire testar.


og so %eee testa me fyrsteklassingar og femteklassingar og åttandeklassingar for å sjå om det var nokon forskjellar.


og hypotesen var at fyrsteklassingane %eee skulle %eee oppføre seg likt altso ingen forskjell og so skulle ein sjå ein effekt då i femte og åttande trinn %eee fordi ein då har hatt mange år med skriftspråkstimulering på skulen.


altso førsteklassingane les kan jo ikkje lesa og skriva.


me vi hadde hundre barn ifrå i fyrste klasse i %eee for nynorsk hundre for bokmål og so hadde me jo cirka førti femteklassingar og og hundre åttendeklassingar for kvart språk då.


so det er ganske %eee bra mange %eee individ som er med då.


det var f£ forskjellar på femte og særleg på åttande trinn, men %eee forskjellane nå£ gjaldt ikkje %eee nøyaktigheit, altså dei %eee det var like mykje fei£ rett og feil på dei oppgåvene dei fekk %eee men det var ein forskjell på responstid.


og det %eee ein veit ifrå %eee tospråksforsking er at %eee typisk så er tospråklege kjappare men i vårt tilfelle so var det bokmålselevane som var kjappare.


so me fekk altso motsett resultat av det me forventa.


og jeg er jo ikke forsker men s£ det høres så irriterende ut.


det er ki£ ja det det kan du seie %eee men det er òg veldig spennande fordi då har du %eee eg må jo gå litt %eee meir inn i materien då.


før desse her åttendeklassingane so hadde me òg %eee individdata for nasjonale prøvar i då lesing rekning og engelsk.


%eee og då skulle ein forventa at dei som var %eee raske då %eee på testane våre òg ville ha gode resultat på dei nasjonale prøvane.


og dei som var %eee treige skulle ha dårlegare resultat og sånn var det ikkje.


der var det ein sånn korrelasjon at dei som var %eee ra£ raske på testane våre dei var òg hadde gode resultat.


men for nynorsksgruppa so var det ingen slik korrelasjon so at det var ingen samanheng mellom korleis dei gjorde på våre testar og korleis dei gjorde det på nasjonale prøvar.


faktisk var det sånn at %eee når du samanlikna dei to gruppene då og nasjonale prøvane så var nynorskelevane betre i matematikk enn bokmålselevane.


det fortel %eee eller ein mogleg for£ %eee eit mogleg resultat som me då meiner me har har her er at %eee det er ikkje nokon ulempe for nynorskelevane og vere litt treigare.


snarare tvert imot kan det verke som det er ein fordel for dei at dei har ein annan type responsstil det er utvikla ein annan type responsstil %eee som potensielt då er fordelaktig.


ja faktisk rett og slett og det er litt overraskande men men likevel %eee veldig spanande.


hva synes du om den aggressive %eee debattholdninga som har vært de siste årene mot nynorsk i skolen?


det er nok mindre og mindre strid altso.


eg trur at %eee når me ser over la£ altso tek eit langt perspektiv på det so so er det meir og meir toleranse for for %eee den situasjonen og %eee %eee mange ser og %qqq fordelane med det og eller i_hvert_fall\iallfall at det ikkje er noko problem %qqq %emm.


altso eg berre minner om at %eee i i %eee nittentretten då når %eee Det norske teateret opna med et£ førestilling av Jeppe på berget på nynorsk var det jo gateslagsmål i i Oslo.


altso det var tusenvis av folk som %eee som slåst i gatene.


%eee og for eit par år sidan so var det jo Jeppe blei jo sett opp på på Hålogaland teater på med nordnorsk dia£ dialekt og såg me noko slagsmål i Storgata då sant og %qqq me har lært oss å bli tolerante overfor språk.


so er spørsmålet er me det overfor andre språk som ikkje er norsk og eg trur kanskje at %eee me har ein l£ %eee ein liten styrke samanlikna med andre land ved at me har hatt den eigne striden då som har vore sant han har vore ganske %eee kva er termen altso %qqq mild.


og el£ jeg jeg lurer på om vi om vi har nok informasjon ut i samfunnet om godene ved tospråklighet %eee om f£ om vi de£ om mange nok vet hva gevinsten er.


nei eg trur aldri det kan bli nok %eee for so vidt %eee %eee og %eee so %eee nokon gonger blir eg litt oppgitt.


%heh det hørte jeg på %eee %overlapping volumet økte litt når vi snakket om det her i stad så det er ingen tvil om at du er engasjert i det da.


ja ja nei men %eee %eee det er jo noko eg må berre fortsetta å jobba for altso.


korsen\hvordan blir man opptatt korsen\hvordan inspireres man til å bli lingvist?


korsen\hvordan var din vei inn i lingvistikken?


%qqq ja det sei det altså eg %emm eg må nok har hatt ein interesse for språk %eee frå ganske tidleg av men %eee altso ein ting var jo at %eee eg %eee som fireåring flytta eg frå Sogn til til ein drabantby utanfor Oslo.


så eg budde nokon %eee år av livet på Austlandet og eg bytta dialekt når eg kom dit.


men eg hugsar spesielt ein situasjon mens vi budde på på Austlandet det var %eee radioen som sto på det var nyheiter og far mi høyrde på nyheitene og so etter dei norske nyheitene so kom det Oddasat altso nyheitene på samisk.


og då skrudde han av då so sa eg nei ikkje skru av eg vil høyra %heh.


og det det det har eg jo tenkt på etterpå at ja eg likte å høyra på samisk då sjølv om eg ikkje skjønte eit kvekk.


eg hugsar berre at det var et£ eg likte å høyre det som eg£ var framand då.


og so %eee i tenåra òg så var eg jo merka jo eg var jo litt interessert i språk altso eg var på interrail %eee i Europa og tykte det var spanande med italiensk og so vidare.


og so ja begynte eg på universitetet på eg kunne ha begynt med akvakultur men eg vel£ valde språk på på %eee på %eee Universitetet i Bergen då ja.


hva det er jo en %eee altså det er jo %eee nesten sånn her %eee et %eee siste spørsmål på lista %eee for oss som skal %eee få gjester i studio og snakke om forskning.


%eee for oss spesifikt i Noreg so kan det jo vere eit bidrag til heile den debatten om våre %eee altso vårt språkmangfald då og dei to norske språka og synet på det og verdien av det.


og kanskje kan det ogso bidra til at %eee bo£ òg bokmålselevar %eee får meir nynorsk og ein betre form for ny£ %eee nynorskopplæring slik at dei ogso kan få ta del i nokon av desse her godane.


det er ikke det er ikke noe rart at han fikk formidlingsprisen ved Universitetet i Tromsø Norges arktiske universitet i tjuetolv.


%heh og så har vi lært i dag at Ivar Aasen var også i Troms fylke.


han var i Tromsø i %eee august %eee attenfemtiéin nokon varme sommardagar.


Øystein %eee Vangsnes tusen hjertelig takk for at du %eee brukte tid i lag med oss her i dag.


her deler vi teasere, episoder og moro fra %foreign.


vi blir også veldig glad om dokker\dere abonnerer på podkasten via Soundcloud iTunes eller andre podkastkanaler.


Konstruksjonen av Norden er et samarbeid mellom Nasjonalbiblioteket og den tverrfaglige forskningssatsingen U_I_O\UiO Norden ved Universitetet i Oslo.


jeg heter Tore Rem og leder U_I_O\UiO Norden.


i denne serien så har vi vært opptatt av hva Norden har vært.


og det har vi gjort for å se nærmere på hvordan forestillinger om Norden har manifestert seg på ganske konkret vis i kart.


hva slags innganger til Norden har dere her ved dette senteret?


vi har %eee det som regnes som den største, %eee og i den grad man kan si komplette samling %eee, trykte kart over Norge Norden og nordområdene.


de eldste er fra fjortenåttito og de yngste er fra ut på attenhundretallet.


%eee totalt så er det en drøye tusen objekter hvor av hundre gamle atlas og inni dem så er det jo mange kart.


og du har funnet fram noe som vi skal se litt nærmere på og nå er jo jeg spent selvfølgelig.


og %eee det første kartet det er det fine, fine blå.


%eee Norden er %eee, altså halvøya vår, er den hvite halvøya under den grønne lange, for det er nemlig Grønland.


ja den henger fast i Norden og det var en ganske vanlig måte å %eee tegne inn Grønland på kart på på fjorten- og femtenhundretallet.


%eee og så %eee er neste %eee stopp i den litt sånn uklare lenken, det er fra fjortensyvogtyve\fjortentjuesyv til fjortenåttito.


da ble %eee det første trykte Nordenkart gitt ut, fjortenåttito, og det første trykte verdenskart der Norden er med.


%eee og Claudius Clavus på det kartet fra fjortensyvogtyve\fjortentjuesyv, %eee der lar han Grønland henge sammen med Nord-Skandinavia.


og det gjøres også på det kartet fra fjortenåttito %eee og det kartet i fjortenåttito olm-utgaven av Ptolemaios Geografia.


så dette at Grønland da henger sammen med nordlige delen av Norden, %eee det er med videre.


riktignok på litt ulike måter det er egentlig snakk om i hvor stor grad Grønland plasseres rett nord for Norden eller litt lenger vest i havet og hvor %eee tykt eller tynt det er.


men dette er et perspektiv fra kontinentet.


%eee for %eee en som ikke har greie på dette her så vil jeg jo tenke at vikingene visste det at Grønland var en øy antagelig.


du, det vet jeg ikke, men jeg tror vel ikke at %eee det var mulig å seile nord for Grønland.


men årsaken el£ altså en av teoriene om hva som er årsaken her, er jo at %eee det på fjorten- og femtenhundretallet, selv om man hadde mistet kontakt med Grønland, %eee så var man klar over at det var der.


og rent sånn mentalt så hørte det liksom til %eee man visste at det hørte til Norgesveldet og det ble liksom regnet til Norden fremdeles.


og i tillegg så var det på fjorten- og femtenhundretallet ganske vanlig at man hektet områder man ikke visste hvor sluttet på områder man kjente.


det forsvinner sånn mot slutten av femtenhundretallet.


da ser man at de i større grad slutter å tegne kysten der hvor de ikke kjenner lenger, eventuelt stipler litt videre.


men altså olm-kartet er bare sånn hvordan du daterte det, men Ptolemaios.


det er mye lenger tilbake d£ da er vi på hundretallet eller noe sånt.


ja hundre f£ v£ %eee hundretallet etter Kristus %emm.


%eee for Europa så gikk kunnskapen om det verket, og i det hele tatt bevisstheten om det, gikk tapt, så i middelalderen så kjente man ikke til det.


og så på slutten av trettenhundretallet, tidlig på fjortenhundretallet muligens, %eee så kom det mange mennesker fra Konstantinopel.


man fryktet en %eee en %eee invasjon fra osmanerne den kom i fjortenfemtitre.


og de menneskene, da de kom til Europa, så hadde de med seg avskrifter av avskrifter av Ptolemaios' verk Geografia, som hadde vært oppbevart i bysantinske klostre.


%emm så vi snakker om gjenoppdagelsen av Ptolemaios på %eee fjortenhundretallet.


og %eee Claudius Clavus' håndtegnede kart fra fjortensyvogtyve\fjortentjuesyv står faktisk bakerst, ganske langt bak hvert fall, i et eksemplar av en håndskrevet %eee et håndskrevet eksemplar av Ptolemaios' Geografia.


han var kardinal og det kan se ut som om Claudius Clavus var en ass£ av hans assistenter.


og så etter hvert som man da på fjortenhundretallet begynte å trykke bøker og trykke kart, det gjorde man ganske fort etter at man begynte å trykke bøker, %eee så ble Ptolemaios' Geografia ut£ utgitt som trykket bok i mange forskjellige utgaver.


%eee han tok inn flere kart, for Ptolemaios og grekerne kjente ikke, selvfølgelig kjente de ikke Amerika.


det var det jeg skulle spørre hvordan kom med Norden ut av det hos Ptolemaios?


%eee så på Ptolemaios-kartene som da kom fra Konstantinopel, så er jo, så er ikke med selvfølgelig ikke Amerika og ikke med lenger nord enn til Danmark.


så han som var redaktør for den olm-utgivelsen, %eee han fikk laget flere det de kalte tabula moderna, nye kart laget i Ptolemaios-stil.


det er rett og slett puslespillbitene utenfor det Ptolemaios kjente til og et av dem er et Norden-kart.


og sånn sett så står Waldseemüllers kart, dette kartet er også fra da en %eee Geografia-utgivelse, står liksom veldig i den tradisjonen om å lenke Grønland til Norden.


man var jo man diskuterte jo en del %eee hvordan ting hang sammen på den tiden og da har jeg en annen godbit her.


det startet med %eee at jeg leste Absalon Pedersson Beyers Norges beskrivelse femtensekstisyv til femtensytti.


og der skriver den godeste Absalon, de som i dag beskriver universalem kosmografian, de skriver at Grønland er befestet med Amerika.


en fjerde part av verden som er det nyfunnede land.


dette høres mer ut som det Trump ønsket seg.


ikke sant %eee ikke sant, %eee og så tenkte jeg har %eee Kosmografia universalis, ha, det er en bok som heter det.


Sebastian Münsters store geografiske og historiske verk, femtenførtifire.


Kosmografia kaller vi det egentlig bare, kan det være det Absalon henviser til, tenkte jeg.


og her er Grønland lenket til Nord-Skandinavia, til Norden.


så det kan jo ikke stemme også begynte jeg å lure hva i all verden er det som, har jeg tatt feil, har jeg misforstått?


%eee og se på Amerika her særlig i Nord-Amerika så er det kun ett stedsnavn, det er Terr£.


Terra Florida, så etter da, så jeg fikk det jo ikke til å stemme, Grønland er jo ikke befestet med, som han skrev, Amerika.


så jeg bladde litt frem og tilbake også på siden foran så er det en %eee en slags liten oversettelsestabell av latinske %eee geografiske og topografiske begreper og og navn.


så det kan være det Absalon reagerer på fordi at %eee Amerika som en fjerde verdens del, det reagerer han ikke på.


men at %eee at Grønland skal være befestet med Amerika og så er man jo da vant til at Grønland henger sammen med Norden.


så hvis Grønland henger sammen med Amerika eller regnes som en del av det så får det også konsekvenser for hvor hvilken verdensdel vi tilhører.


og dette her skriver han ganske sinna om %eee og dette med Amerika som en fjerde verdensdel %eee var egentlig på femtenhundretallet fremdeles litt i støpeskjeen.


nå£ når dukker det opp på kart, altså Amerika?


der s£ det er første kartet hvor navnet Amerika står %eee og det kartet har en %eee h£ har en ganske morsom moderne historie.


fordi at %eee det ble muligens trykket opprinnelig i så mange som tusen eksemplarer og kun ett er bevart.


det er et svært veggkart, men egentlig mange deler som er montert sammen og heng£ hengt på veggen.


%eee og det ble i nittennullén gjenfunnet i en muligens avlåst fløy, jeg er ikke helt sikker, på Wolfegg slott i Tyskland.


%eee og ute på totusentallet så ble det solgt til Library of Congress, %eee amerikanske nasjonalbiblioteket, for hundre millioner kroner.


%eee og ved den høytidelige overrekkelsen i totusenogsyv %eee så sa Angela Merkel at %eee årsaken til at de hadde sagt ja til at det kunne selges ut av Tyskland og til USA, var på grunn av det %eee %eee USAs hjelp til Tyskland etter krigen.


så et gammelt kart til da å hundre millioner kroner, er da rett og slett brukt som en sånn slags vennskapslim, storpolitisk vennskapslim, altså i vår tid.


%eee og det var som en sånn hyllest Amerigo Vespucci, som var en av oppdagerne %eee like etter Colombus.


%eee som er var den første som liksom lanserte ideen, va£ var faktisk ganske klar også, at dette her er et nytt kontinent.


han hadde ikke vært over på vestsiden %eee holdt på å si og sett ut i Stillehavet, men han hadde da en helt klar oppfatning at dette her er et nytt kontinent.


%eee og den teorien, den kjøpte Waldseemüller og brukte navnet Amerika på da dette nyfunnede landet.


%eee og etter hvert så ombestemte han seg.


så han da i femtentretten lagde dette her, så har han ser du Amerika er Brasil egentlig, den der, ja, står det ikke noe navn.


og av og til på andre kartene hans så står det Terra Incognita, altså ukjent land %eee.


og da er det jo litt morsomt, fordi at man s£ %eee navnet Amerika, selv om Waldseemüller trakk seg, sluttet å bruke det.


%eee så var, navnet var lansert og det hadde festet seg.


så vi har da %eee navnet på Amerika fra Amerigo Vespucci som mente at det var et eget kontinent, også har vi da innbyggerne som man da lenge har kalt indianere, som da kommer ifra Colombus' teori om at man var kommet til India eller til Østen.


og begge delene er blitt hengende v£ ved, %eee men de kommer fra to ulike oppfatninger av hvordan ting hang sammen.


og oppi alt dette her så er det viktig selvfølgelig for Absalon hvor he£ hva henger vi sammen med?


det er jo et slags overordna spørsmål her da som som knytter både dette Library of Congress-kjøpet og vår fasinasjon over Grønlands tilhørighet sammen.


ja, det er i høy grad politikk og selvfølgelig når man ikke vet helt.


man vet en del, man tror man vet en del, man antar det for å være sannsynlig at %eee og så i tillegg så spiller all politikken inn.


helt til slutt, når begynner Norden egentlig å ligne på %eee det vi tenker oss som Norden, når når begynner det å ligne på moderne kart?


slutten av femtenhundretallet vil jeg si.


%eee vipper vi ut på sekstenhundretallet så er det %eee vi kjenner oss veldig godt igjen på %emm Nordenkart fra slutten av femtenhundretallet og ut på sekstenhundretallet da er det ingen tvil.


da takker jeg for en veldig morsom reise.


god kveld og hjertelig velkommen hit til Nasjonalbiblioteket.


det er jo ingen her %eee på grunn av covid-nitten-pandemien som gjør at vi alle må holde oss hjemme i størst mulig grad, men vi vet at det er mange som ser på direktestrømmen hjemmefra, og vi er takknemlige både for at dere ser på og for at dere bidrar til å stanse spredningen av viruset ved å bli hjemme.


i år så er det ett hundre år siden Jens Bjørneboe ble født.


det er blitt markert over hele landet og her på Nasjonalbiblioteket har vi blant annet en utstilling som viser noe av bredden i Bjørneboes virke, og en av de tingene Jens Bjørneboe ble aller mest kjent for i sin s£ samtid var hans kritikk av det norske fengselssystemet.


%ttt det begynte med at Bjørneboe selv satt i fengsel i nittenfemtini etter at han ble dømt for promillekjøring.


etter endt soning så satte han i gang en stor debatt med en rekke på seks artikler og en konklusjon i Dagbladet, og i nittenseksti ga ut romanen Den onde hyrde som ble lest som en sterk kritikk av fengselssystemet, men fikk Bjørneboes kritikk noen konsekvenser?


er fengselsvesenet annerledes i dag enn det var i nittenseksti og var egentlig Bjørneboes beskrivelser treffende?


for å snakke om disse spørsmålene så har vi fått med oss Cathrine Grøndahl.


hun er poet og har gitt ut en rekke diktsamlinger, men hun er også advokat, og i den nye boka De menneskelige boliger som er en antologi om Jens Bjørneboes forfatterskap har hun brukt sine erfaringer fra rettsvesenet for å vurdere Den onde hyrde og debatten som Bjørneboe satte i gang.


egentlig så skulle Kaja Schjerven Mollerin, som er forskningsbibliotekar her ved Nasjonalbiblioteket og blant annet har redigert den boka som jeg nettopp nevnte, ha ledet samtalen.


men hun har dessverre blitt forhindret fra å komme på kort varsel og dermed så skal Cathrine Grøndahl og Andreas Ribe-Nyhus få lov til å greie seg helt på egenhånd.


det tror jeg kommer til å gå veldig bra, %eee og da gir jeg ordet til dere.


ja ja vi må liksom strukturere oss selv og hverandre ja ja.


vi tenkte vi skulle %qqq det som Kaja sikkert ville spurt oss om er %eee hvordan %eee hva har vi %eee lest av fengselsdebatten og Den onde hyrde, altså hvordan kom vi inn på det og hva tenker vi om det.


jeg tror du har lest den før meg, %heh eller skal jeg begynne?


ja nei for det det var litt flaut for jeg %emm jeg har vært %eee ja forsvarsadvokat i tjue år nesten %eee og jeg hadde egentlig et litt sånt vagt bilde av v£ %emm Bjørneboes kritikk av fengselsves£.


så det var egentlig en oppdrags£ jeg jeg fikk oppdraget sånn så jeg tenkte dette b£ bør jeg vite mer om, så da %eee leste jeg Den onde hyrde også leste jeg jo også de %eee art£ den fengselsdebatten som som han hadde i forkant, altså de artiklene han hadde i Dagbladet %emm ja.


%ttt og %eee også skrev jeg en artikkel, og det som slo meg da jeg leste Den hon£ onde hyrde er at den f£ først og fremst handler om hvordan det er å oppleve isolasjon når man er et ungt menneske, for den den handler jo om Tonnie som %eee er har vært i alle ungdomshjem i hele landet.


han har altså vokst opp %eee i institusjoner, og så går han over til å bli %eee lovbryter og er i fengsler hele tiden han er i.


også sitter han i isolasjon, så det er man kunne tenke seg liksom at det det verste i fengsel er %eee ja man kan tenke seg at man blir utsatt for vold nærmest, altså jeg vet ikke hvordan det var på femtitallet, men men det er beskrivelsen av det der og være stengt inne i et lite rom over tid som som er det helt grufulle.


og han blir hjemsøkt av den s£ den lille, trange cella som han har sittet i i ukesvis når han var fjorten år, og så fortsetter han på en måte å ha den i seg, og jeg syns det var så u£ utrolig sånn gripende og sterke beskrivelser av hvordan det kjentes og og sitte så isolert.


og det hadde veldig gjenklang i meg fordi at det er det har vært en sterk kritikk mot %emm bruken av isolasjon i norske fengsler helt opp til nå, og det er brukes isolasjon brukes fremdeles alt for ofte %emm sånn at det %heh tenkte at dette det va£ t£ var sørgelig hvor aktuelt dette var.


så jeg skrev også en artikkel om norsk isolasjonspraksis da %eee i tillegg men %eee ja.


%eee ja det er jo også jeg syns det er jo litt deprimerende hvor %heh aktuell Bjørneboe er i sin kritikk av bruk av isolasjon %eee og av %emm %ttt hvordan man straffer syke alkoholikere på den tiden, men nå syke narkomane.


også dette som han også tok opp med at man hvordan man behandler folk som sitter %eee på fengslet på ubestemt tid.


altså sitter sikringsfanger, det var jo også et tema i en av artiklene hans, og det er jo heter jo nå forvaring men fremdeles helt opp til ja for ikke så lenge siden så har man har det fremmet st£ sterk kritikk fra fagpersoner av hvor dårlig man er til å behandle og i det hele tatt be£ hjelpe de aller de de fangene som sitter på Ila.


men men når du sier på den måten, tenker du da at %emm det ikke er gjort så mye med de problemle£ problemstillingene han måtte fokusere på med isolasjon?


men det har jo vært altså sivilombudsmannen altså ikke minst F_N\FN ikke sant disse internasjonale organene som siden nittennittifire har kritisert Norge for å bruke %eee isolasjon i alt for sterk grad.


og de har jo sagt altså e£ i totusenogtolv, vi har verdens beste kriminalsystem, vi dæ£ er så altså det det er på en måte ikke noe feil med det her, så det har det har vært den selvforståelsen opp mot en utrolig sterk og vedvarende kritikk av av isolasjon.


så %eee som har vært utrolig frustrerende for oss som jobber som advokater og ser hvor ekstremt nedbrutte folk blir av isolasjon.


altså noen kollegaer som tenkte at nå nå vi har så mye kritikk %eee fra mange organer, nå nå prøver vi dette for retten, og så f£ klarte man å endre deler av den isolasjonsbruken sånn at %eee ja %eee det har måttet mye kritikk fram fra mange hold altså my£.


men men det jeg tenker har vært viktig med Bjørneboe er at han har vært en stemme som har nådd ut i offentligheten og at offentligheten må bearbeides %eee og og at man vet jo aldri hva det er som helt fører til at det blir en endring, men jeg tror han var han har vel vært veldig viktig %heh.


%eee og han har jo vært veldig uredd men men ja.


det er jo litt nedslående at det har tatt så v£ lang tid og hadde vært egentlig utrolig ille da på det feltet hele tiden.


hva hva tenker du om det %heh med isolasjon %ttt %overlapping?


å ja ja bare nå tenkte jeg på akkurat det siste fikk jeg bare en tanke jeg leste %eee har du lest den fengselsboka til Foucault?


og Norge iallfall attenefemti og med godsfengselet og sånn når det begynte å komme inn så på en måte har jo den derre %eee, hva skal jeg si den kritikken nesten bare blitt en del av institusjonen om man kan nesten si det på den måten.


%eee men jeg tror jo at Bjørneboe gjorde noe som k£ kanskje var litt annerledes likevel at han gjorde det til litteratur og til noe vi på en måte kunne vi kunne leve oss inn i.


ja, hvordan kom du kan du fortelle hvordan din inngang i Bjørneboe var, var det?


%emm ja sånn %eee langt tilbake så tror jeg faktisk det begynte med Bestialitetens historie i ung£ i %eee på videregående %eee som jeg var veldig opptatt av da og sånn det med ondskapen og %eee det var jo et enormt verk egentlig det da %emm.


jeg tenkte når jeg skulle møte deg at jeg var interessert i om du syns dette var en treffende beskrivelse for nå sier du at %eee at det er jo viktig å få en litterær beskrivelse av hvordan det var, men han han satt jo tross alt bare noen uk£ fattigslige uker altså han har ikke veldig omfattende fengselserfaring.


nei altså jeg jeg jeg e£ es£ %eee jeg husker jeg leste den %eee for noen år siden og tenkte at kanskje det er en del jeg kan bruke, og så klarte jeg ikke å finne så mye jeg kunne bruke %eee i avhandlingen må jeg innrømme.


og så leste jeg den om igjen nå %eee bare for å ha det litt friskt i minne %eee og med tanken at på det der, æ£ hva er det jeg egentlig kjenner meg igjen i og hva er det som på en måte %emm v£ hva er det han har fanget inn av av om man skal kalle det det av fengselet?


ja absolutt veldig sentral scene, og det er vel også noe som er tatt ut av virkeligheten på én måte.


%eee det skjedde nok ikke sånn at de ble satt sammen i en scene, så det %eee har vel han på en måte konstruert og laget til, men %eee det det jeg reagerte på var det at jeg tror i alle fall sånn som jeg kjenner fengselet så ville ikke det vennskapelige forholdet oppstått da %emm.


nei %mmm ja for han kommer inn og er vel nesten sånn suicidal, altså de f£ de sier at vi han %eee altså han har bråka så fælt, altså han har vel kommet fra denne Lemmen sittet i institusjon så kommer han opp og er helt %eee suicidal og håper han kommer ut.


men så men de får en sånn er det det at de får en nærhet der som du tro£ ikke helt tror på ja %unint?


han sier at han sitter for noe annet også skjønner han Tonnie at dette er jo kanskje noe man sitter for men det gjør han ikke opprørt, det tror jeg nesten alle fanger i dag ville ha blitt opprørt av da, men det det kan ha vært en annen tid.


%eee jeg vet ikke nok om d£ kanskje det er bevisstheten om om det har forandret seg da.


men jeg følte nok at det ble litt sånn skrevet inn, at det var en litt annen agenda Bjørneboe hadde akkurat der da, men a£ andre ting så tenker jeg at han er på en måte.


jeg tenker at han er flink til å fange inn den derre følelsen av å være alene på cella %emm hvordan hvor£ liksom hvordan det er og det er det ikke så veldig mange som har skrevet no£ noe særlig om egentlig.


nei, han sier at man sitter ikke i fengsel, man ligger?


det er veldig riktig ja det er det %eee ja elle£ de£ er helt sånn antikvarisk å kalle det å sitte i fengsel, for det er jo bare en sånn vond %eee vond plaststol også er det en litt %eee litt mindre vond seng, så så da ligger man jo stort sett ja.


ja ja men den %eee de andre fengselsartiklene, hva tenker du om de?


syns du de har %eee hatt en kritikk som jeg liksom litt raskt oppsummerte men det ja det er %mmm var jo flere ting han tar opp og han er mest opptatt av kanskje unge lovbrytere?


men er hva er det noe ja det er vel %unint kanskje også %mmm ja %mmm hva er?


også litt med seksuallovbrudd også er det ikke det eller ja %overlapping?


nå nå har jeg lest en samling så jeg vet ikke om jeg heller det er akkurat den akkurat de jeg har lest %eee %qqq.


nei je£ jeg jeg syns jo han tar når jeg tenker på %eee jeg ble kanskje veldig opptatt av %eee mest opptatt av en som jeg tror jeg brukte litt i avhandlingen som handlet om %eee den tenkemåten, hva skal vi si, %eee eller kanskje etosen som l£ de som er på en måte kriminelle har.


%eee jeg tror den heter forbryt£ en£ noe sånn Forbryter og bevissthet, noen sånne ting ja nei ok, den syns jeg var %eee liksom et der fanget han noe presist da som jeg har erfart selv ganske mye.


ok ja den tror jeg ikke jeg har lest ja mhm\ja ja ja ja.


nei egentlig ikke, eller %eee det er litt tvetydig kanskje men %emm ja men %eee men han snakker om at forbryteren har eller det han der kaller forbryteren da %eee har en slags annen moral.


eller %eee kanskje til og med hvor ikke har %eee han snakker om han ikke har moralloven i sitt hjerte, men står utenfor moralen, eller opplever seg sånn på utsiden av moralen da.


%eee og %eee så han un£ begynner med å undre seg over hvordan %eee at alle som har en måte har truffet liksom o£ ordentlige forbrytere merker noe veldig fremmed ved og også prøver han liksom å finne ut hva er dette veldig fremmede, jo det er at ikke man har moralloven i i hjertet sitt som han kaller det.


%mmm ja og det tenkte du var treffende på noe slags vis ja ja?


ja det opplevde jeg var treffende på et vis mhm\ja.


ja akkurat ja ja det er %eee det er jo eller sånn som han rødtopp, vennen til Tonnie da, han er jo liksom den superforbryteren som drar han ut på den gale sti, eller som er litt den sånn må det bare bli skjebnen på en måte ja.


en en en del som les£ ps£ anmeldte den, syns at han var vel karikert ja.


ja jeg vet ikke hva du tenker om det ja ja.


ja jo nei jeg kan være litt enig, %eee noen ganger så føler man kanskje at Bjørneboe kan dra seg litt mot ka£ karikaturer ja ja.


ja han har vel kanskje også tenkt at det var et budsal£ skap£ budskap som altså selv om bes£ han beskriver fengslet innenfra men også et budskap som skulle fram med denne boken at det var ikke så viktig å gjøre alle skikkelser like realistiske og %heh mangetydige og sånn men ja.


ja nei jeg tenker vel kanskje det ja ja %eee og det ja %eee eller så var det jo kanskje altså det var vel kanskje det at det gikk galt med hun Kari som.


ja ja kan jo forstå det få litt orden på livet sitt.


men det er jo hvert fall ikke en %eee bok som romantiserer det å være kriminell.


han drømmer jo om å være helt vanlig og ha et normalt liv med Kari da, det er jo det som han skulle ønske som han ikke får til, så det er jo men det er jo nesten liksom helt opplagt fra starten at dette går ikke bra fordi ja det er jo han blir jo ikke møtt av noen.


%eee han får ikke får ikke noen sjanser av noen, %eee arbeidsgiveren utenfor ai£ ja ingen liksom gir han en mulighet til å klare seg, også virker han jo også så som om han er knekket og liksom %overlapping ja.


han sier vel det ganske tidlig at han han er knekt liksom han som er gått ja det nettopp %eee.


ja %overlapping det er noe inni ham som har gått i stykker ja og det tror jeg liksom at f£ det er jo det man har hørt fra en del av de som har opplevd for mye altså det er ikke %eee en fjortenåring som er stengt inne i dagesvis var g£ ja og aldri har opplevd et hatt et godt hjem, det det er jo helt forståelig at det må gå sånn ja %heh %mmm.


det som jo hvert fall jeg tenker kanskj£ jeg vil tro har blitt bedre enn på %eee etter Bjørneboe er v£ hvordan man behandler unge lovbrytere.


det j£ jobber jeg ganske mye med og det her har man jo fått en del sånn særregler da med %eee minst mulig bruk av fengsler.


%eee det skal veldig mye til før de settes på isolasjon sånn at %eee jeg tror ikke Tonnie ville ble£ behandlet sånn nå det va£ å£ men men at selvfølgelig kan det skje overgrep nå, men det er ganske mange gode lovendringer til det bedre for for unge lovbrytere, heldigvis.


og det er jo l£ det er lett å ha sympati med unge mennesker, for man tenker de har dårlig dømmekraft, de skal man få på en bedre vei, så det det er jo lettere å gjøre det bedre for dem enn for eksempel de som sitter på Ila som som blir så veldig marginaliserte og vanskeligere å ha sympati med.


så kan man ha litt mer håp nærmest på å liksom på vegne av ungdommen, at ok altså ung allerede og at det nå nå går det an å skifte kurs da.


det er det ikke sant, det er det man kan tenke ja.


%eee men jeg jeg faktisk meine det var første gang jeg leste Den onde hyrde så ble jeg egentlig litt skuffa fordi at jeg hadde trodd at det var mer om fengsel %eee også opplever jeg kanskje historien som at det er at på én måte er fengselskritikken hans der litt smal.


%eee jeg kunne liksom forestilt meg at den kunne man kunne liksom ta tak i flere ting eller %eee kunne liksom men han kanskje han ikke erfarte %eee bredden av fengsel nærmest da, %eee så det han holdt forholdt seg jo på en måte mest til det som hadde med isolasjon å gjøre sant.


ikke så veldig mye det som har med %emm, hva skal vi si, det det sosiale samspillet med andre fanger, eller he£ ikke he£ ikke så veldig mye heller sosiale samspill mellom med med betjentene eller vaktene, altså hvordan sys£ liksom la oss si dette litt sånn disiplinsystemet virker inn på fangene.


%mmm ja på tenk£ ja akkurat for det virker som om det er basert på at han han sitter han har denne promilledommen da også er han om han på sykestua treffer han de som e£ har det dårligst og de har f£ og de har sittet isolert på en måte sånn at han også får han ikke med seg så er det ikke så mye annet, han kanskje.


for det savnet jeg egentlig, må jeg innrømme ja.


også får han også de historiene fra de de grufulle historiene, de som har ligget på ja %eee vært innsperret i flere døgn på en måte i botsfengselet og i ja også det det han skriver jo om sånne torturlignende %eee eksempler da, men men det det er jo ja mhm\ja.


så det ja det hadde du ønsket mer av, at han skulle snakke om samspill og ja det er det ja.


absolutt ja ja jeg hadde jo det ja mhm\ja.


%eee ja for det jeg jo jeg tenker jo at det er jo det er det so£ altså det er jo på en måte hoveddelen av fengselet så og si.


isolasjon er jo bare en liten del av fengselsstraffen som sådan eller en liksom %mmm ekstrem %eee del %eee som ikke altså det er ikke det er ikke der hovedparten av de fang£ av fangene %eee eller det man utsettes for sånn i %eee hovedtrekk da.


%mmm syns du han har noen kritikk som likevel går inn i rammer det altså han kan jo av og til skrive noe om fangevoktere, men det det er jo ikke et sånt strukturperspektiv.


det er jo litt at det nærmest er jeg har inntrykk av at han har sagt noe sted det er nærmest litt sadistiske mennesker som velger å bli fengselsvokter eller ja.


ja ja jeg har også sett han si sånne ting, men %eee her så har han jo på en måte han har vel %eee i hvert fall en veldig hygge£ en litt sånn omsorgsfull han som beskrives mest, han som er helt på slutten, nå husker jeg ikke Karlsen eller noe sånt, het han det?


ja for ikke han er ikke demonis£ han er ikke demonisert, men han er vel den onde hyrde altså det er jo samfunnet er vel den onde hyrden.


ja er det han som er ja ja det begynte jeg også lure på, hvem er nå egentlig den onde hyrde her, ja det syns jeg var litt interessant å tenke på.


ja ja hvem tenkte du det kunne vær£ er sikk£ ja.


ja ja ja det er interessant hvis det er det, ja for det er absolutt flere fordi at det er jo altså det er jo alle som %qqq %unint det er jo Jesus som er den gode hyrde.


jo fordi at det blir så vanskelig å sette %eee ja på en måte skjebne eller gud ja for liksom det var vanskelig å henge helt bjellen på samfunnet også, %eee og han henger de ikke helt på sa£ på fengselssystemet heller syns jeg, altså på en måte så skyver han jo altså skylden sk£ flytter han jo til denne ungdomsinstitusjonen.


han gjentar jo det en ganske mange ganger og det er jo han det kommer det et oppgjør med og %eee så det er jo akkurat som det er skaden er på en måte allerede skjedd før han kommer inn i fengsel, og så bare opprettholdes denne skaden nærmest.


ja ja for jeg har skjønt for da jeg leste doktorgraden din veldig interessant doktorgrad som man kan lese på nettet %eee at je£ d£ den hyrdemetaforen skjønte jeg også Foucault hadde brukt?


men men det er det er kanskje ikke så rart at man griper til en sånn metafor når man skal beskrive på en måte vokter og e£ e£ en fangebefolkning men jeg skjøn£ den hadde vært brukt før ja.


det nei jeg syns jeg syns egentlig det er %eee for så vidt nærliggende %unint ja.


litt nedsettende å og så snakke om liksom de innsatte som en saueflokk.


%heh ja det var jo en norsk forsker som skreiv %eee brukte Foucualt litt sånn %eee litt enkelt kanskje %emm som forska på på b£ betjenter da %eee og da brukte han det som er sånn paraply på en måte om %eee for liksom hvordan selvoppfattelsen til betjenten er da.


Foucault er jo mye litt mer abstrakt poeng.


ja det går over alt det går gjennom absolutt alle institusjoner og hele samfunnet egentlig ja så det er jo v£ veldig sånn %eee avpersonifisert på den måten da, det er jo ikke én hyrde og en tydelig flokk, det er mer en sånn strukturperspektiv sånn %unint.


ja mhm\ja ja men syns du det treffer sånn som du tenker det, at man kan at det er kan være en måte å se det på at det er en hyrde og en flokk?


%ttt %eee ja altså ja man kan jo prøve å leke seg med en sånn metafor iallfall.


%eee kanskje %emm jo det er men den har liksom noe farer da når man begynner å liksom tenke litt langs den, ok ja altså er fangene da bare %eee hva er er det ikke ordentlig mennesker da er de på en måte bare lam eller hv£ eller sauer eller hva hva %heh?


det er noe det er noe litt sånn skummelt med ja.


ja ja nei men det der det er jo en liksom en %heh tittel som man man blir sittende og tenke litt over den og fins det en god hyrde men ja %mmm ja.


jeg har bare liksom skrapt litt rundt her så jeg da jeg s£ skulle skrive den artikkelen så lurte jeg på liksom hva slags %eee hvordan Bjørneboe virket i sin tid.


og det jeg har skjønt at han det var jo %emm da han kom med denne kritikken så det var med et altså det det hadde en vo£ gjorde et voldsomt inntrykk altså det var det for det det var på en tid hvor man all samfunnskritikk var veldig forsiktig.


%eee man hadde jo ikke noe undersøkende dokumentarer.


man hadde jo ikke journalistikken og alt var på en annen måte nå %eee så %eee enn nå og %eee da gjør dette voldsomt inntrykk.


og han er jo ikke forsiktig akkurat i i sin kritikk men og det er jo et sånn veldig mot da så jeg syns også tenk£ %ttt det er vel sånn som han Tore Rem m£ mener altså de mener jo at når han i med fengselsdebatten så blir han den Bjørneboe som vi kjenner som han flytter over fra å ha skrevet for Aftenposten, de vil ikke ha artiklene hans så han publiserer i Dagbladet.


og han står på de venstre %eee ra£ intellektuelles side og han ja blir den veldig tydelige, intellektuelle som ja fs£ er liksom ja står på de sårbares, utstøttes side.


og jeg tenker liksom at den siden av han kommer så utrolig til sin rett i akkurat fengselsdebatten og og trengtes så veldig der, og jeg tenker at d£ n£ de£ siden man har diskutert siden om han liksom kritikk står seg og berettiget og sånne ting men akkurat i fengseldebatten tenker jeg at den at den er helt presis fremdeles.


at det og det det er jo litt et det er jo et tankekors, men det er vel fordi det nettopp er et felt hvor man %qqq har med litt marginaliserte mennesker å gjøre som som %mmm er usynlige og folk som liksom det er ikke noe %eee altså hvis man skal vinne politisk debatt så er det ikke liksom de isolerte på Ila man vil snakke om.


sånn at de er det er en du vet mer om det denne gruppen enn meg, men det er ja det er et utr£ ja jeg syns det var det er utrolig flott at han tok denne debatten da ja.


ja han er jo på en måte med å gi en stemme da, rett og slett.


ja %mmm han er det til noen som ikke hadde det og %overlapping og sånn som han klarte å føre ordet så ja for jeg ble litt sånn tenkte jo hva er det skal jeg lese nå men jeg leste de artiklene fordi at man kan lure på når det er skrevet for så lenge siden og om det liksom skulle være krakilsk eller overdrevet også ble jeg overrasket tenkte jeg dette er jo helt presist.


det er ingenting ja så det %eee det er litt interessant at han liksom %ttt ja så jeg jeg tenker jo at det.


også også som Tore Rem skrev om at jeg leste at han %ttt som vi snakket om før her at han rett og slett ble han fikk justisministeren for han skrev til justisministeren fikk justisministeren til å bevilge en masse m£ penger til kriminalomsorgen.


ja det er jo oppsiktsvekkende må man si ja ja.


jeg kan det kan vi ikke gjøre men %eee han kunne det og han altså han burde jo sikkert sittet i en gruppe eller men men det er litt av en påvir£ altså det er litt av en innflytelse å få %heh at justisministeren liksom må %ttt peng£ punge ut %heh.


ja det var vel også noe at ikke det omtrent ikke var noen som fokuserte på fengselet og de fangene så også kom det jo masse forskn£ eller iallfall en del forskning da i kjølvannet kan man kanskje si.


og det har jeg også lurt om, vet du om han kom han fordi at det er jo Galtung som sitter i fengsel og det er.


han er jo ganske samtidig med de men er han vet du om han leser noe av dette, er han inspirert?


jeg har ikke sett han referere til, har du sett det?


se litt så det er litt syns han Galtung for han kommer også i£Johan Galtung når han kommer i fengsel for at han er militærnekter.


han blir sånn forskeren i hans blir vekket da.


han blir ikke så han han ja han han er litt annerledes.


ja altså jeg jeg er litt sånn delt til han òg, fordi på en side så %eee føler jeg at han det hadde vært gøyere å lest hvis han hadde vært litt mer litterær da eller beskrevet litt mer, for på en måte altså han han tenker kanskje veldig at han er forsker da og så er det litt kanskje litt tendensiøst som forskning.


han er veldig altså han prøver jo å være veldig sånn kvantitativ forsker ikke sant og det.


ja %mmm og måle også har han jo et veldig knøttlite utvalg egentlig, så det er jo ikke kan jo ikke egentlig være det er jo ikke reell kvantitativ forskning han bedriver.


nei det var underlig parallelt hvordan de to ulike typene %eee ja skriver.


ja det er vel ja det det er det det er, og begge de to drar det jo egentlig i gang kan man nesten si altså, de gjør det.


jeg ser jo sånn som at at Thomas Mathisen nevner han i den i forordet i noen bøker og sånn skriver liksom som det er en innledning til og jeg vet ikke hva slags betydning han har hatt for ham men at det hvert fall er det er en impuls da i i forskningen og ja.


det skulle vært interessant og spurt han om det ja mhm\ja.


man kunne spurt han ja %heh og også er det jo på en tid hvor hvor disse anstaltene er de er lukket for a£ offentligheten.


%eee altså det var om det var et på Ullersmo var det det et fangopprør som pressen ville skrive om også får de ikke husker jeg ikke helt datoen altså og de får ikke tilgang fordi at man mener %eee svaret er det at det skal være ro i anstaltene.


det er det slutten av syttitallet typ eller noe sånt cirka?


ja %eee ja ja jeg husker ikke, det kan du få sjekke det opp mens så det er jo litt utrolig at det er sånn ja %mmm ja.


jeg klarer sikkert ikke finne det når jeg sitter her.


nei nei nei det går bra, du trenge ikke %unint.


ja mhm\ja ja nei så det var nei så er jo %eee jeg syns det er veldig jeg s£ d£ det var d£ og og d£ man kan vel kanskje søke opp disse artiklene, det er interessant å lese de artiklene nå.


ja jeg er enig i det, enig i det at det er mye å hente der.


ja %heh men %eee mhm\ja nei for du du har heller ikke %mmm for du har jo gått inn i masse forskning på fengsler, men du har ikke har du sett han nevnt %overlapping nei?


som forsker har jeg ikke sett han nevnt så mye nei %emm.


nei men det er jo en type altså forskning har jo bevegd seg den retningen kan man nesten si da %eee sant at det er mere %emm tykke beskrivelser om man skal kalle det det da %eee som går mot mer mot litteratur igjen,


%eee litt sånn førsteperson %eee så mens akkurat når %eee når %emm på denne tiden her nå blir det sånn femti- og sekstitallet så var jo kanskje forskning sånn i en sånn veldig nesten nesten en kvantitativ retning.


og man trodde liksom at man kunne lage noen slags objektive innsikter med å ha store, statistiske undersøkelser og sånn, og det har man jo kanskje slutta å tro så eller iallfall %heh i forskningen tror jeg kanskje i media kan virke som man fortsatt tror på det men %eee.


nei så tenker jeg også at han er en sånn påminner om %heh altså det han liksom er sier at han er ungdommens forfatter og at man liksom får ofte en vekker når man er ung og leser han og får en e£ liksom inspirasjon til å være maktkritisk.


også nå£ blir man eldre også tenker man at det er da ikke så galt %heh.


vi er jo alle mennesker som prøver å gjøre så godt vi kan og sånn ogs£.


men det der det er en hvert fall fra den posisjonen som når man er advokat og forsvarer så er det %unint liksom viktig å ikke bli for trygg på at dette systemet fungerer helt utmerket fordi at det er man må alltid undersøke, er er det helt sikkert at dette %heh går så bra som vi håper?


%eee altså det kom jo denne NAV-skandalen ikke sant, ingen har oppdaget at man har %eee fortolket feil, altså det det fins det er alltid sånn at man må være ekstra på vakt og det syns jeg han kan minne meg på når jeg leser ja.


ja opplevde du det når du leste han %eee på en måte opp igjen nå at %eee det traff noe i deg da på en måte?


ja jeg syns det at den derre litt sånn %eee utrolig uredde maktkritikken som den er jo den er voldsom, det er liksom formyndermennesker overalt %eee men at det er det er jo sånn at makt det er veldig skummelt å ha makt, det er alltid mulighet for maktmisbruk og at man må ha med seg den.


man kan jo lese diktene hans også og ha få få få den samme liksom få det samme blikket.


det er om å gjøre og være veldig oppmerksom på hvordan makt forvaltes da.


%ttt nei det nei for når jeg jeg husker når jeg begynte %eee som forsvarer så var jeg liksom kritisk til alt, og nå har jeg vært det i tjue år syns jeg liksom rettssystemet fungerer utrolig bra.


jeg tenker ikk£ det er ikke ja ja det tenker jeg er ikke en bra jeg %heh nei jeg syns ikke det, men det er liksom sånn at man s£ liksom man kommer inn og sosialiseres inn %overlapping ja.


ja jeg skjøn£ ja ja og det er interessant ja.


så men jeg tenker selvfølgelig når du velger å være forsvarer så skal du hele tiden utfordre, utfordre med fortellingene med om hva som skjer utfordre med juss, så det er jo den posisjonen, men jeg merker at det er ett eller annet sånn %ttt s£ som skjer når man har vært for lenge sted, at du tenker ja det her er utrolig mange %eee.


det er jo mange gode dommere og det er jo og aktorer men du må man må ikke liksom sovne inn og tenke at %unint.


vi er her for å hvert fall når man er i et %emm jeg tenker at jeg er i en rettssal for å passe på at ikke makt misbrukes og at rettsikker£ at rettssikkerhet ikke bare er i et lovverk, men at det blir liksom en realitet da %eee ja.


ja for for du jobber mest som forsvarer?


ja ja som forsvarer i straffesaker mest og kan jeg ha andre roller og men at jeg syns det er det jeg jo l£ ja så han han er jo en sånn slags forsvarertype da ja %overlapping ja så det nei det.


ja han er liksom en %eee en man ikke liksom kan slippe helt, føler jeg.


jeg er ikke alltid enig i han og sånn, men han er det på en måte likevel da.


men har du sånn tatt avstand fra han og tenker at nå har jeg blitt f£ ja sånn ser ikke jeg verden lenger, eller har du syns du?


altså jeg han er jo kanskje litt dystrere enn jeg er, hvis du kan tenke sånn på det %eee det tror jeg nok.


nei men jeg har jeg tror jeg tenker jo at det er liksom bra å ha rom for håp og at man kan liksom ja selv om selv om ting kan være dårl£ ille nå.


%eee hvis man mister liksom hå£ håpet så er det jo vanskelig å tenke seg hvordan man skal forandre noe til til noe bedre også.


og det kan man jo av og til føle at Bjørneboe %eee litt mister, at det blir %mmm ganske mørkt mange ganger da.


ja ja det er sant, det er så svartsynt %heh.


han er jo liksom veldig sl£ slagferdig, rett og slett ja.


jeg %eee jeg vet ikke om det er greit om jeg spør deg men %eee jeg hvordan hvordan har på en måte du jeg husker deg når du da£ debuterte %eee ja ja ja og da var jeg veldig opptatt av poesi.


og så husker jeg din diktsamling kom, da det var liksom det en av de liksom de br£ de gode diktsamlingene husker jeg, %eee og %eee også lurer jeg på hva som har skjedd %eee ja ja er du %eee?


ja nei huff a meg ja, nå er vi litt sånn der ja %heh hva har skjedd med meg %overlapping Bjørneboe ja ja det er.


ja ja %eee nei for jeg leste et sted at du var på en måte du føler at liksom at du nesten har gått inn i %eee.


ja jeg savner litt å sku£ kunne skrive, jeg må innrømme det.


når jeg liksom sitter og leser meg opp og sånn så tenker jeg hva i all verden hva er det jeg %heh nei det var i %emm %ttt takk for inter£ %heh %ttt det det er et litt vanskelig spørsmål men jeg t£ jeg s£ det ble jo litt ensomt å sitte og skrive dikt syns jeg.


så så det va£ da tenkte jeg nei hvorfor er jeg havnet her også %ttt var det vel litt jeg tror jeg hadde litt sånn grunnleggende opplevelse av å ha lest den Nihilisme av Skirbekk, husker du den derre ja den et ungt menneskes forsøk på å orientere seg, det var det var noen sånne grunnleggende spørsmål om liksom det ondes problem.


%emm jeg hadde lyst til å liksom bli forsvarsadvokat ja %ttt.


%overlapping nei det var rett og slett fordi at det %mmm det jeg jeg hadde også lyst til å %eee være i kontakt med mennesker som hadde det vanskelig da %eee og ikke sitte bare for meg selv og skrive ja.


jeg syns det var også er det jo en måte å bruke språket på når man er i i retten ja %heh %overlapping ja %ttt.


ja føler du at du kan liksom briljere litt språklig?


og så skal jeg forvalte den historien, presentere den så godt som mulig og hjelpe dem intellektuelt da.


jeg syns jo det er liksom en %heh en veldig meningsfull oppgave men %eee ja så er det litt pinefullt når man er glad i språk på andre måter det er jo et fælt språk %heh.


oi %heh %eee ja det er jo ja også som et teater men %eee.


nei ikke lett å bli riktig forstått eller nei.


nei det er vanskelig %eee nei det var nesten litt sjokkarta egentlig det, jeg må si det ja.


hva var det som var sjokkartet, syns du, var det lik£?


nei ja jeg må innrømme, jeg trodde jeg trodde at det skulle være %eee %eee at det ligna litt mer på hva jeg har sett på film, men det gjør det jo ikke.


%eee og så trodde jeg det var litt mer sånn at man er opptatt av hva er sant, at sannhet var veldig viktig, at rettferdighet var veldig viktig, og så nei men det %eee det er ikke egentlig det.


det er et slags spill %eee og det er liksom en konflikt mellom parter, og det det er ikke det er ikke sånn man egentlig %eee orienterer seg etter høyere verdier virker det som, det er i hvert fall ikke i mitt inntrykk, %eee så det var litt sånn sjokkerende å å oppdage det da.


også være liksom den tiltalte som på en måte.


ja, men du som et så oppegående menneske og, altså det er jo mange som liksom kommer inn og er så slitne og nedbrutte, men du må jo virkelig ha hatt ha %mmm mye intellektuelle ressurser og tatt det %eee ja.


men det var ikke til noen hjelp %heh ingenting nei.


hadde det vært bedre om du var litt sånn %heh, tror du det?


akkurat for jeg syns ofte at når man skal du har klienter som liksom f£ når du er litt avslappet så er de så flinke til å fremstille seg selv på kontoret så kommer man i retten og så er den nervøsiteten så blir de et sånt, jeg vet ikke om du merker %overlapping.


nei men jeg tror heller at det slo litt motsatt vei fordi at %eee kanskje rett£ altså man er liksom vant til å se at folk ikke klarer å forklare seg, %eee og når jeg kunne forklare meg så var det en måte ikke så virket det liksom dårlig på en eller annen måte.


ja det virket som du var liksom tillært eller at du litt kynisk eller noe sånt eller ja ja ja.


ja noe sånt tror jeg ja og det er jo så utr£ også alle de derre ikke sant %eee jeg har jo lest media ikke sant %eee hvor e£ hvor man liksom sitter og ser på en eller annen kjent tiltalt og ser han viser ingen følelser sant.


%eee også %eee også på ett eller annet tidspunkt så kommer det kanskje noe som en antydning til en følelse og det var det eneste da, ikke sant, gjør sånn at det liksom ja jeg trenger ikke nevne navn for så vidt men.


%eee og jeg merka plutselig når jeg var liksom på innsiden av det hvor utrolig vanskelig det var sant og ikk£, hva skal du hva skal du k£ kommunisere, det blir liksom galt uansett hva slags.


liksom hvis du %eee prøvde jeg å huske helt i starten når jeg liksom %eee si at jeg var så lei meg ikke sant, jeg hadde tatt livet av en mann sant %eee og de bare fnøs ikke sant og jeg bare skjønte oi skitt, det der kan jeg i alle fall ikke gjøre, jeg hva skal jeg gjøre da %eee sant.


du %eee så det ble til slutt at jeg bare satt ganske sånn %eee ikke viste noen følelser, fordi at uansett hva jeg gjorde så så ville det bare virke %eee mot sin hensikt på en eller annen måte, så det blir litt sånn litt sånn absurd, strategisk tenkning på toppen av det hele da %eee som jeg ble helt sånn man blir nesten litt sånn lam av det.


ja ja ja det det tror jeg virkelig altså %qqq.


det er ikke noe godt sted for å liksom få fram det man ønsker ja.


altså det er veldig det er liksom ja altså jeg følte det var nesten noe eller noe sånn kunstig ved det da det ja.


samtidig kan det jo også være noen ganger veldig noe veldig bra ved at man grufulle hendelser kan man snakke om i et rom uten at man flyr på hverandre.


det fins noen opplevelser liksom, men det kommer så an på om det er en.


nei nei, men hva skjer de gangene det liksom fungerer da på en måte?


ja der te£ om om det har skjedd noe med de når de kommer inn tenker at de som er etterlatte og de som er %eee m£ eller p£ fornærmede %eee har alltid har ofte behov som ikke en rettssak kan oppfylle, altså hvis du har mistet noen, da er det jo helt ingenting kan bøte på det så man blir alltid skuffet på en måte.


men %eee så så noen ganger er det for alvorlig, men ofte %unint hvis for eksempel de fornærmede ett£ hvis fornærma er veldig redde og så kommer man liksom ut av det så %eee ja så er man ikke så redd lenger, det det var jo et menneske.


jeg var fryktelig redd for noen så her står de og snakker og de er jo ja hvis man ja hvis man kan.


ja og de er også redde kanskje eller blir nervøse eller.


mhm\ja det kan jo det kan være litt sånn katarsis-effekt eller sånn renselseseffekt men det ja.


mange ganger ikke jeg jeg er ikke sånn %eee ja overbegeistret ed£ når man er forsvarer så er man jo ikke sånn fryktelig begeistret for fen£ en fengselsstraff da at det skal løse noe %eee ja men %eee.


nei men la oss %eee la oss snakke litt om det og %emm.


jeg har jo masse meninger om fengsel for så vidt da og jeg har jo skrevet en hel avhandling om det %eee.


ja jeg har ikke kommet til slutten så hvordan er det du hvordan konkluderer du %overlapping det trenger du ikke si, men hva?


nei jeg hadde egentlig tenkt å spørre deg jeg.


å ja nei jeg det er du som kan %overlapping, men du kan gjerne spørre så kan jeg ja %mmm.


for du treffer jo nei jeg vet ikke du treffer kanskje folk flest mest i starten og ikke så mye etter hvert så du får måte i£ du får liksom men du følger du jo i varetektsdelene %overlapping.


i varetekt og så ikke sant når de begynner og skal sone også da ha£ er sj£ oppdraget slutt så jeg.


ja men de har jo måttet ofte kanskje sittet noen måneder eller %eee?


ja i varetekt kan man følger man dem en stund mhm\ja ja.


men har har du gjort deg noen sånn tanker om hv£ skjer det noen opp£ opplever du at det skjer noen slags forandring %eee på tiden i varetekt, har du liksom tenkt har du tenkt noe om sånn?


%mmm og det er burde jeg kunne jeg sikkert ten£ det er jo t£ vi merker så veldig stor forskjell fra de den første tiden er så sjokkartet og særlig hvis de sitter på glattcelle så er man full£ h£ fullstendig det er jo o£ o£ og fra de kommer til litt mer sånn vanlig fengsel med enerom og sånn på varetekt det er en veldig.


og og det som er fælt er at de helt i den første fasen så skal man også forklare seg.


%eee da skal man gi den forklaringen som følger deg resten av saken og så er du helt %overlapping ja det er en veldig ja hvorfor det er sånn altså.


man kan liksom ikke man m£ med en gang skal man gi forklaring selv om %unint snakke senere, så det er det som er %eee.


jeg husker jo ikke sant altså bare sånn rent hukommelsesmessig så har jeg huska ting jeg har m£ ut£ altså detaljene har jo blitt mye mer rikere etter den første forklaringen da sant.


ja det var liksom l£ %eee l£ alt var nesten hang nesten ikke ordentlig på greip en gang eller ikke sant med en gang også har det blitt tydeligere og tydeligere for meg jo mere tid jeg har fått.


å ja sånn var det, det skjedde ja, den li£ altså d£ ikke sant så små ting som kom på plass og da blir det så rart når alt måtte være i en sånn ikke sant du må tilbake til den her første forklaring hele tiden, har lyst til å på en måte utdype og berike men nei det blir litt feil fordi at da skal du liksom bare bruke de samme nesten de samme ordene.


ja og spiller på de motsetningene altså så ja.


ja ja de gjør mye ut av det liksom ja %eee også motsetninger som kanskje ikke nødvendigvis trenger å være motsetning heller, så %unint så føles det oppkonstrueres motsetninger på et vis det ja.


jammen du har også du også erfarer det litt sånn?


ja ja v£ ja nei med det som du sa nå ja ja ja å ja det er jo hele det er det med å forsvare så nå kommer vi jo inn mye tidligere kanskje enn man gjorde før, for vi får jo betalt for å være forsvarer fra første avhør.


og det er så viktig at de tenker seg man tenker seg ordentlig om så man skal ha forsvarer i første avhør og liksom ja tenke seg godt om før man går i avhør da.


%ttt ja nei men det er %eee det er %eee %mmm ja mange utfordringer.


ja nei men jeg tenker jo det er noe der som er litt ja nei jeg har ikke noe alternativ modell til det altså men %emm %heh jeg bare undrer meg litt over at det %eee det er noe noe rart i måten man tenker dette med det første avhøret og liksom hvor viktig på en måte det skal være da.


%eee så %eee da kan man si at man har avslørt en løgn da, hvis man sier to ting som er liksom inkompatible %eee men samtidig er det jo liksom et litt enkelt syn når man kommer til det å %eee skulle huske kanskje traumatiske erfaringer.


for de har på en måte %eee ofte en litt annen altså de %eee de de kommer til dem på en litt annen måte i i hukommelsen så og si da %eee.


og ma£ man blir veldig redd og usikker p£ på hvordan man skal begynne å forklare seg òg i starten at det er liksom så skremmende alt og hvilke konsekvenser får det at jeg sier det og ikke det, så det er en sånn utrolig sårbar situasjon da ja.


kanskje Kaja, hvis hun hadde vært her, hadde sagt at vi skulle avslutte eller.


jeg tror jeg vil nesten si det på en annen måte %eee, at kanskje jeg håper at Bjørneboe fortsatt skal få betydning ja.


nei fordi altså det det er jo rett og slett det er jo ikke skrevet så veldig mye god litteratur om fengsel enda.


ja så det er på en måte noe å hente der og det er også noe å hente kanskje for som en inspirasjon, som et utgangspunkt til å skrive mer.


det hadde vært fint %heh for å si det sånn da det er ja da hadde vi kanskje fått litt mere %eee liksom mer.


fengsel ja mhm\ja %unint liksom flere sider av fengselet beskrevet da, det er det hadde jeg syns var spennende.


også har man jo kan jo gå til så og si nabolandet Russland da, der er det jo noen store forfattere som har sittet lenge i fengsel.


ja dessverre ja han ment£ mente jo også at alle dommere burde ha sittet i fengsel for å kunne dømme noen til fengsel.


det syns jeg faktisk er et veldig godt prinsipp, det er noe og tenke på ja.


enkelte burde i hvert fall ha sett et fengsel ja.


ja for kanskje å ha vært der litt ja titta ja ja sett og gått der og kanskje kjent på hvordan det er og sitte i en celle.


det %eee ja det kan vi avslutte med da altså %eee den følelsen av å være låst inne, hvor utrolig forskjellig det er for eksempel fra å være på et hotell da fordi formyndere trekker sammenligningen til det %eee når låsen går igjen på utsiden og du ikke kan låse opp.


nei man kan ikke det, men det er faktisk jeg har tenkt noen ganger at det ligner på ikke nødvendigvis på cellesoning men det ligner på mildere f£ former for fengsel.


det mildeste, la oss si sånn lenkesoning og sånne, det kan ha likheter ved det.


ja så jeg tror alle kjenner litt på i hvert fall frihetsberøvelse da.


%eee takk til dere som har %eee sett på og i %eee neste uke her på Nasjonalbiblioteket så kan dere få med dere en samtale på tirsdag om drapet på Benjamin Hermansen, og hvordan det forandra den norske samtalen om rasisme.


og på torsdag får vi et litt lettere tema, omsider, da skal Yousef Hadaoui og Linn Skåber snakke om den klassiske komiserien Fleksnes' Fataliteter, så følg med på internett og hold deg hjemme så mye du kan fram til vaksinen kommer!


møt han Jon Marius Aareskjold og få siste nytt innen algoritmer og forsinkelse i musikkproduksjon!


Marit han Jon Marius Aareskjold %eee er gjest hos oss i dag.


%unint det skjønner jeg godt fordi %eee som formell tittel så er det så er han altså førsteamanuensis i musikkteknologi.


men %eee av %eee kan vi si den herre altså det det folk flest kanskje ville ha hatt kjennskap til %eee er jo at han har vært %eee produsent og tekniker for veldig store navn, blant anna a-ha, Nils Petter Molvær og Beyonce å.


også er han ikke bare førsteamanuensis, men han er førsteamanuensis ved Universitetet i Tromsø, Norges arktiske universitet.