%eee og e£ eg trur me skal vere litt litt forsiktige òg med også med også polstra alle ungane våre heilt.


%eee skal du klatra opp i det treet så er det jo så kan det hende at liksom så må du godta nokon knekte armar og liksom %eee nokon blåveisar for det det høyrer med.


for en klokere, klokere og mer intelligent verden.


mest tø£ tør noe, prøv dokker\dere ikke sant.


ja inna£ innafor begrensa\avgrensa rammer då sånn at det er.


men men %eee men %eee dei må få lov å liksom kjenna litt på livet.


det det må vera lov å slå seg litt det må liksom v£ %eee.


nei basehopping det høyrde til førre generasjon det det anbefaler eg ingen liksom det det.


Audun tusen takk det har vært en veldig spennende %eee samtale.


vil du lese mer om forskninga til han Audun kan du gå inn på nettsida U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti eller facebooksida observatoriet podkast.


du kan også abonnere på podkasten via sound£ Soundcloud itunes eller andre podkastapper.


i nittenåttitre så spelte dei inn debutplata si The Return of the Raga Rockers.


tredjespor på den plata heitte Drept kjendis og me skal høyra litt på den låten i lag med låtskrivar og vokalist Michael Krohn.


velkommen Michael og tusen takk for at du er med.


altså Drept kjendis, sånn som eg har forstått det, så har det vore ein sånn gjengangar på Raga sine settlister oppigjennom?


ja det er omtrent den eneste låta vi alltid har spilt, bortsett fra de siste årene faktisk da tok vi den ut, men da har vi spilt den liksom jevnt og trutt i tredve\tretti år, så det var omtrent den eneste låta vi aldri ble lei så.


det er litt variasjoner i den, og den er liksom så har den litt annen type rytme enn %eee mange av de andre låtene, er liksom sånn %unint litt sånn galopperende og vi har ikke så mye av det så da ble det liksom litt sånn avbrekk fra mer bom bom bom tå£ å spille en sånn låt, så har den bare blir ikke lei av den så også er den fengende %heh ikke minst %mmm.


er det ja sant for det det var det eg lurte på om det er liksom ein personleg favoritt, eller er det ein sånn publikumsfavoritt?


nei det er ikke sånn den er liksom sikkert oppe blant topp femti nei da topp %heh tjue så nei da men det er sånn noen %eee noen, hva skal jeg si, noen låter går ut på dato på en måte sånn for meg uten at det er liksom.


jeg kan føle at det er sånn, hva skal jeg si, det er noen låter vi må spille sånn som Noen å hate og Slakt og Hun er fri, så selv om man liksom er lei av øve på dem så må man spille dem live fordi at hvis ikke så få£ føler folk seg snytt.


men det er egentlig bare de tre låtene som er sånn da men ellers så er det som sagt noen låter kan man liksom bli sånn, hva skal jeg si, jeg liker helst å spille låter som jeg på en måte kan leve meg inn i.


ja som er på en måte at det liksom på en måte er aktuelle for meg òg da, men den siste turneen vi hadde da har alltid vært litt sånn sær på om også at jeg liksom utfordrer publikum litt igjen for sant jeg spiller litt sånn sære låter, kanskje folk£ låter som ikke er så kjente og liksom sånn da, men på de siste tre årene har jeg bare nå gir jeg bare folk akkurat det de vil ha.


også har vi kjørt mer sånn %foreign og ikke ikke spilt så variert, ikke så mye sånn syntbaserte låter sånn som sånn som Drept kjendis er ganske mye sånn synt og keyboard, men nå har jeg kjørt mer sånn rein gitarrock og egentlig ja gjort det sånn da på en måte for å lefle med massenes gunst eller hva jeg skal si %heh.


me skal me kan jo ta også høyra litt på nå har me allereie høyrt litt på %eee ferdigversjonen av Drept kjendis.


me kan høyra litt på korsen\korleis den høyrdest ut den gongen den blei spelt inn, for dei som satt inni kontrollrommet når dokker fire spelte inn.


jeg skulle kanskje ikke prøvd å mikse i det hele tatt %heh.


det jeg ofte syns å huske i gamle dager, var at jeg liksom på en måte var litt sånn var ikke så trygg på meg sjøl som vokalist, så da ble det ofte at jeg sa altså legg vokalen lav putt på masse romklang liksom på en måte, jeg hørte liksom på en måte sangen så godt selv.


ja %eee i dag har me hvert_fall\iallfall sjansen til å verkeleg høyra høyra teksten, men det som me høyrer nå altså dette er jo første gong dokker er i studio.


%eee dokker har ikkje halde på så forferdeleg lenge?


vi har vel kanskje spilt et års tid før vi gikk i studio tenker jeg sånn kanskje litt mer, jeg er ikke helt sikkert på det, men sånn %eee så fort vi hadde låter nok så var det bare å få gjort det, så vi gikk liksom i utgangspunktet så er vi jo amatører da at vi er liksom ikke skolerte musikere men alle kunne liksom hva skal jeg si basicen da.


man kunne liksom det grunnleggende, man kan liksom akkordene og man kan liksom de grunnleggende rytmene, så hvis man skal liksom vente til man hadde vært liksom dyktig da så måtte vi venta i tjue år for å spille inn den første skiva.


så vi tenkte liksom det er bare med å få låtene ned sånn at de på en måte er der også kan man så følte jeg alltid at Raga ofte var bedre liveband enn studioband, så da tenkte jeg at liksom da får folk hørt det, altså de kjenner igjen låtene også får de liksom på en måte denne kraftpakka live da på en måte.


så det var også litt sånn at det var ikke noe vits i å begynne å vente liksom, det var bare å få få skiven ut så fort man hadde nok låter egentlig tenkte jeg da.


det var liksom mye privatfester, og det var ikke de store %eee, det var ikke noe sånn f£ det var ikke noen arenaer og det var ikke noe.


nei det var liksom mere mindre og klubber og sånne ting da som ja mest i Oslo-området, men det tok ikke så lang tid før vi spilte i Bergen og Stavanger og Trondheim òg for det er liksom et nettverk, hva skal man si, undergrunnsnettverket da, og studentene de har alltid liksom på en måte vært %foreign da i i publikumet vårt og og liksom studentersamfunnet.


ja i Trondheim og i Bergen sånn liksom hadde vi ikke hatt dem så hadde vi ikke ko£ kommet oss ut av byen omtrent tenker jeg, så så de har alltid vært at de er interessert i hva som skjer på en måte hva skal si ved siden av kommersverdenen da på en måte som ja i undergrunnen rett og slett, så for det har alltid vært en det har alltid bob£ bobla og grodd der da, og vi har det er egentlig liksom der det er der vi hører hjemme da eller ja hørte hjemme i hvert fall så.


også treffer man de andre bandene som også er i samme kategori så kommer de til Oslo, også spiller de kanskje %eee sammen med oss der etter hvert, at man liksom på en måte blir kjent med de forskjellige banda og ja, så når man kommer til byen der så husker man det fra forrige gang og blir invitert på fest hjemme hos dem, og at det blir et slags sånn at man blir helt kjent med folk òg veldig hyggelig, veldig hyggelig.


så då har dokker altså spelt litt på fest og og litt sånn ja møtt folk og også er dokker i studio også og då speler dokker inn live?


ja så så bass, trommer, gitar, også legger jeg på noe som heter ledevokal at jeg er bare sånn at folk skal vite hvor i låta dem er også når det er gjort så er det å legge på vokal på nytt igjen og prøve å gjøre ordentlig også er det pålegg da eventuelt liksom keyboard og det er litt koring på den sangen der òg.


en venninne av meg som het Christin som synger sånn %eee får litt sånn englegreier der, og en gammel kompis som het Johnny som spilte litt synt så det er liksom oppskriften da.


men %eee så vidt jeg kan huske så er det liksom en vokal som går hele veien, at det er liksom man liksom på en måte har et par takes hvor man går for én av dem, men det som er van£ ble vanlig etter hvert da er at man synger flere spor så tar man de beste setningene.


så man liksom klipper det sammen sånn fordi liksom så der synger kanskje de tre første, men så bli jeg sur på den fjerde og der er den bra der så da putter man det sånne ting gjorde man mer etter hvert.


så ofte jo mere kunstig det er, jo bedre, ofte syns jeg det blir på én måte for jeg føler at det %eee gjør stemmen %eee bedre og gjerne at man også som det er et gammalt triks da som liksom helt fra Beatles da at man ofte synger to stemmer og blander dem, for hvis det er litt ujevnheter så akkurat som de flater hverandre ut litt, så det er altså sånn triks man bruker ofte at man synger dobbelt.


ja, så alt dette her bruker jeg da %heh for å få ut.


ja ja, men her brukte dokker jo ikkje desse herre triksa så mye\mykje.


nei for jeg er personlig har jo aldri jeg visste jo ikke om disse tingene egentlig, for jeg var liksom temmelig fersk, så å liksom å så det med å liksom miksedelen det har jeg egentlig aldri hatt noe, det er først nå egentlig har begynt å skjønne mer av de tingene, så jeg vi var helt avhengige av at teknikeren på en måte var dyktig og kunne få fram det beste.


jeg var mer opptatt av balanser, det var jeg ganske hekta på så men %emm ja så det er mye så vi vi så man har rett og slett lært mens man har holdt på fra skive til skive, så har man liksom lært litt hver gang, iallfall lært hva man ikke skal gjøre én gang til så %heh så.


det er vel litt sånn ein lærer for kvar gong at det nokon ting går bra og nokon ting %eee nokon ting vi£ ville ein kanskje gjort annleis i ettertid.


ja det sånn som det jeg har følt med man snakker liksom om produsenter da, så tenker jeg liksom %mmm når det gjelder produsent hvis du skal ha inn en utenifra som skal %eee hva skal jeg si begynne å arrangere låtene for meg og bestemme liksom, nei det må være sånn og liksom gjenta det temaet så og så mange %unint, det vil ikke jeg ha noe av da for jeg mener at jeg vet best selv hvordan jeg vil ha det.


det har jeg savna, og syns det var litt dumt i ettertid da på en måte at jeg syns ikke liksom det fulle potensialet har kommet ut.


me kan høyra bitte litt på l£ enkelte %eee utval ifrå songen her, %eee gitaren er jo viktig i Raga så eg tenkte me berre skulle høyra litt på på den.


når vi var i studio så fikk vi beskjed om at han ikke kunne spille så høyt på forsterkeren fordi at vi står i samme rom, så det ikke skulle bli overhøring for å få liksom de forskjellige instrumentene klarest skilt for at det gjør det lettere å mikse etterpå og og for å få liksom det at kn£ gitaren skal, at det skal knurre litt i gitaren så må du dra på litt for at forsterkeren skal vrenge ikke sant da får du rr£ mer sånn da.


så dette var eigentleg ikkje sånn som %mmm dokker hadde sett for dokker at det skulle?


jo da, det var ikke så langt unna egentlig, men likevel det er veldig cleant da og veldig snilt, så jeg er ikke sikker på om han har Korus på den gitaren der %ee som gir en slags sj£ effekt om det var på gitaren eller ble lagd i studio for jeg husker at han ville bruke Korus-pedal mens jeg sa nei det får du ikke lov til, for jeg var ganske sånn bestemt på at liksom nei da blir det altfor sukkersøtt og jeg tror han prøvde å snike det inn litt av og til uten at jeg merka det %heh.


ja, det blir jo ofte litt sånn forhandlingssituasjonar når ein er i %eee i studio.


ja sånn som bandet har liksom forhandla, nei det blir jo litt av det i studio, men når jeg lager låter så spiller jeg kassegitar så har jeg bare akkordrekkefølgen egentlig også har jeg en idé på hvordan jeg vil ha det, at liksom der spiller du %foreign også går opp og %foreign og det er refrenget og, så jeg har liksom på en måte noen ideer som jeg sier til bandet, så og det er det vi følger i studio òg så vi følger, da har vi liksom bestemt oss på forhånd åssen vi vil ha det.


ja, men dokker hadde jo ein produsent me dokker òg i det her, Helge Gaarder.


nei så da t£ var liksom ideen med det var at teknikerne eller han var i å for seg ålreit han, men alle de teknikerne som fantes da var %foreign da så liksom sånn reine rocktekni£ hva skal jeg si som lag£ det fantes ikke den gangen.


så de fleste hadde liksom erfaring mer med jazz og viser og sånne ting, så tenkte jeg at liksom ved å få inn han var liksom det nærmeste man kunne komme en produsent da så på en måte kanskje kunne gå litt mer i dybden og forstå kanskje litt k£ kunstneriske uttrykket vi var ute etter, at det ikke bare er å spille inn og få det ut av høytaleren men at man legger inn litt stemninger og litt klanger som på en måte.


og det gjorde han veldig bra så liksom de låtene er mer sånn rett fram rock, det er det ikke så mye på men de stemn£ det er noen stemningslåter der òg og da lagde han på en måte var det han som på en måte skapte det lydbildet som skulle underbygge hva skal jeg si låtas %eee det den låta prøvde å si da.


så det ja då skjønner eg litt, for eg tenkte at det var sånn overraskande val å ta med for du hadde jo eigentleg slutta i bandet bandet hans så %eee?


ja, men det er ikke så mange jeg kjente som i det hele tatt visste noe som helst så så det man kunne gjort %emm, jeg så en film om %eee bare for å ta et sånn sidesprang om Gasoline for %eee en stund siden som går på som er på Netflix og de var jo også sånn som bare spilte rett inn og de lød som de lød også fikk de plutselig en produsent fra England da.


også tenkte de liksom Kim Larsen først at %eee han derre arrogante engelskmannen skal ikke komme å skru på forsterkeren min og sånn, men så ble det til at han gjorde det likevel da, også måtte de gutta bare skjønne at han han fyren der, han fikk det bare til å hva skal jeg si heva det opp på et høyere nivå da.


det var liksom da de plutselig begynte å selge fra femogtjuetusen\tjuefemtusen til %eee hundretusen skiver i Danmark og sånn da, %eee og det var liksom mente de var fordi han fyren der hadde en ekspertise som, hva skal jeg si, England, Amerika, kanskje litt i Sverige, jeg vet ikke men iallfall England og Amerika, de har liksom holdt på med mye lenger.


og kunne komme med det som rett og slett hevet det opp for det går jo rett og slett på hva man åssen man manipulerer lyden så ja.


nei jeg har ofte følt selv at %eee når jeg har lagd demoteiper liksom bare sånn i en kjeller, så har det på en måte blitt dårlig lydkvalitet, men det har liksom blitt riktig, blitt mer sånn kjellerlyd og har liksom ikke vært så proft og liksom jo mer liksom dyre og fancy studio man har vært i, jo mere sterilt og dødt blir det.


for da blir man sånn ok blir litt sånn derre man tør ikke mene for mye og man veit ikke hva de knappene betyr ikke sant, det er sånn svært og så så det har ikke nødvendigvis vært heldig for oss til å begynne med når vi liksom kom i dyre studioer.


nei da, så der har jeg også en helt klart formening om åssen ting skal være, så nå er det ikke sånn at jeg legger meg opp i all£ du kan tenke deg sånn hvis han vil spille %unint istedenfor %unint så er ikke nødvendig at jeg liksom sånne småting, men liksom hvor ting skal plasseres, det er jeg liksom ganske bestemt på.


men han trommeslageren Jan vi er jo gamle barndomsvenner, så han spilte jo guttemusikken, så han kunne jo som gjør at han spiller ganske bra syns jeg ikke sant %unint har med det med stortromma, og han er mye bedre enn meg sånn rent teknisk.


og det gjelder i for seg stort sett alle musikerne jeg har spilt med at %eee jeg kunne liksom slafsa meg gjennom på ett eller annet vis, men %eee de er flinkere enn meg ofte, de musikerne jeg spiller, så jeg kan bare tenke det ut også kan jeg si spill sånn og sånn og sånn så for meg så er det gunstig da %heh.


ja ja ja det er en del synt på denne plata her og det var jo ikkje dokker hadde ikkje det med live på denne tida.


nei nei ikke som jeg kan huske i hvert fall, så i ettertid så har vi hatt med synt og litt forskjellige folk på det lite grann, men %emm nei så når vi spilte live så var dem bare rett fram og ikke de detaljene som det skaper da, det var det ikke.


det er til og med ein syntsolo på %eee Drept Kjendis.


og for eksempel den da, bare for å si det sånn sånn, den er det han som har komponert selv da, så den %unint så det det er ikke mitt arrangement.


ja, men korsen\korleis for dokker spelte jo ikkje med Johnny Yen til til vanleg, så kva korsen\korleis %overlapping?


nå var jo han med på Forbudte følelser òg og men for eksempel plate nummer tre som heter Varme Dager da hadde vi en saksofonist med, og han var med fordi jeg traff han på byen og så begynte vi å prate ikke sant ja jeg spiller saksofon, kom og bli med på den skiva et halvt år etter liksom trenger jeg deg å prøve litt saksofon og sånn.


men var det sånn at du hadde tenkt at denne låten skal ha ein syntsolo?


ja det jeg kan ikke huske det sånn konkret, men jeg regner med det %mmm.


ja så det hadde ikkje vore nokon gitarsolo eller noko anna på den liksom nei.


så dokker hadde litt gjestar, var det fleire gjestar på plata enn ho veninna din som s£ som var med å kora og?


ja det var de to, så var det en tredjemann en kompis av meg som heter Lasse for han var romkameraten mi på folkehøyskolen.


og da sa jeg jeg husker jeg sa til han at %eee jeg kommer til jeg skal bli rockestjerne og jeg skal lage en plate og du skal få lov til å være med på den, så ett eller annet på noen av de andre låtene så er det noe sånn %unint og litt sånn triangel og noe sånn %unint, så det var liksom hans bidrag på plata fordi at jeg måtte jo holde %eee det jeg hadde sagt da.


ja, for han er kreditert med %foreign eller noko sånn trur eg ja.


ja ikke sant ja så han har noen sånne %unint noen sånne %unint.


ja, for eg lurte litt på kva %eee så det er berre nokon sånne småting, men det var eigentleg mest fordi du hadde lovt han at.


ja det er litt sånn kompis %heh så sånn var det.


jeg hadde sikkert klart å gjort det sjøl men %eee måtte finne på noe til han.


me må jo snakke om det som %eee folk er veldig opptekne av %eee og det er jo stemma din og teksten din og.


jeg kan godt si noe om det, fordi man er jo inspirert av forskjellige band da, så et av de banda som har liksom i hva skal jeg si hjulpet meg med å finne min retning det er er %eee Ramones, og noe av det som kjennetegner de det er at de har %eee litt sånne glade, popete melodier med litt sånn groteske %eee lettere groteske tekster.


så det blir sånn derre selvmotsigende da, og det er jo denne her òg da for det er jo egentlig en popmelodi, men %eee han jeg-personen han %eee tilbyr seg å drepe han kjendisen fordi livet hans er så tomt og meningsløst.


men undertonen er jo at verden er syk da på en måte ikke sant at det er ting som har gått %heh litt som har avspora litt, så og sånn er mye av de tingene, at jeg er liksom et slags det er en humor litt sånn galgenhumoristisk.


men det ligger ofte en litt sånn litt mørk undertone under der da, men %eee men samtidig så tenker jeg også at %eee jeg vil at det jeg lager skal være underholdende da, men men det er jo ikke sånn hva skal jeg si med film på en måte, hvis du ser en film som bare er helt sukkersøt hele veien så blir det liksom litt for mye sukker da.


det kan være ålreit å ha litt sånn forskjellige elementer og at ting kan kanskje være litt, hva skal jeg si, irrasjonelt eller selvmotsigende, at det å gjøre det mer interessant da, det skaper mere dybde på en måte eller hva jeg skal si.


ikke at jeg syns det er så veldig dypt men ja %mmm.


men det er jo eit spenn der mellom %eee på ein måte ja uttrykket og at teksten er litt sånn mystisk.


ja me høyrer litt på altså du har jo snakka om at vokalen du hadde ikkje så god sjølvtillit på dette her med med synginga din og sånn, så me kan jo me kan jo hø£ verkeleg høyra på vokalen %eee her.


%mmm det er liksom det også må synge litt sånn bab£ barnslig og naivt da på en måte, og man har liksom jeg skal hjelpe han å ta livet av seg siden han ikke tør å gjøre det sjøl.


ja sant det er jo eigenteig eit ganske drygt tilbod du kommer\kjem med, men %eee kva type vokalist er du er du %eee gjer du masse takes og er ute etter liksom perfeksjon, eller er det liksom smeller det inn på eitt forsøk?


jeg kan s£ jeg kan si at %eee jeg lagde en %eee soloplate nå for %eee ikke så lenge siden hvor jeg var en produsent da som fikk meg til å synge hver låt tjue ganger da, eller %eee og jeg blir helt sprø av det for jeg har ikke tålmodighet, så så når jeg lager mine egne ting så er det par tre takes også får det bare briste eller bære.


jeg har ikke tålmodighet til det greiene der så jeg liker at ting går kjapt.


noe som hadde vært veldig dumt, ikke på den plata men på andre, er liksom at man hadde hatt en sånn tidsfrist på u£ at man bestemmer utgivelsesdatoen.


så jeg syns det er veldig synd at man ikke kunne liksom kanskje lage det ferdig også komme tilbake kanskje etter en måned eller tre, fire uker, ta å hørt litt på det og liksom gått inn der og fiksa litt på det og sånn og kanskje liksom lagt plata på lager omtrent, så den var klar før man sa ok vi gir den ut der istedenfor å måtte ha den deadlinen å jobbe med og ikke liksom på en måte føle at man ikke ble ordentlig ferdig da.


det er liksom etterpåklokskap er noe jeg skulle ønske at jeg sånn som når jeg lager ting nå for jeg sitter jo litt og pusler litt på egenhånd, da tenker jeg at jeg lager alt fiks ferdig sånn at det ikke er noe stress også kan man bestemme når man skal gi det ut, så man slipper å havne i den fella der.


ja helt helt optimalt %eee blir det aldri, men jeg vet sånn som med Raga, vi tenkte alltid når du spilte live i hvert fall nå i seinere år at vi skulle alltid opp i åtti prosent da av hva vi var gode for og klarte vi nitti så var vi kjempefornøyde, og opp over det kommer du aldri for det er alltid noen småting.


og det kan gå greit også at det er litt %eee det trenger ikke være perfekt heller, men %eee det kan kanskje mere gå på å få til groove og ikke sant liksom at man slår ett slag feil eller at det er litt sånn småting, det er ikke så farlig.


men under åtti prosent da, det var ikke akseptabelt liksom sånn hvis vi var nede i sytti og seksti på en konsert, det er lenge siden vi har vært da da ble det sånn oppvask på bakrommet etterpå liksom nei vi må øve mer og det her holder ikke og nå må du ta deg sammen og sånne ting %heh, men som sagt, mellom åtti og nitti, da var det %eee det er greit og sånn og noe høyere enn det kommer man ikke, men det er som sagt det er greit.


men %eee når det gjeld liksom %eee altså teksten her og sånt på Drept kjendis, er det ein ja du nemnde jo så vidt at det var jo mye\mykje som hadde at det var nokon nokon folk som hadde blitt altså kjente folk som var blitt drepne %overlapping.


ja John Lennon blant annet, selv om akkurat det klarte jeg ikke helt %heh le av, det var sånn moteguru også tror jeg som røyk borti California der.


men jeg husker ennå når jeg liksom var på Narvesen og så den overskriften i Dagbladet, John Lennon skutt eller sånn, at det sjokkerte meg liksom fordi jeg var barn i sekstiåra og liksom jeg har vokst opp med Beatles og det er liksom soundtracket til barndommen min da, også var jeg tenåring i syttiåra så var jeg liksom en ung mann i åttiåra så nei da altså det det likte jeg dårlig.


jeg tenkte hva er vitsen med det liksom, han er jo kul ikke sant %overlapping,


ja trur du det hadde noko med at du s£ at du kom på i det heile tatt å skrive ein låt som Drept kjendis?


nei det tror jeg ikke, jeg tror kanskje gikk sånn derre jeg veit ikke jeg liksom a£ a£ alltid vært litt litt sånn opptatt av sånn derre vinnere, tapere, de mislykkede, de vellykte, og har egentlig gått igjen i noen av tingene jeg skriver, så jeg tenker liksom hva gjør det med deg på en måte og liksom på en måte særlig kanskje i Amerika der hvor det er veldig sånn vinnerkultur.


ja jeg prøvde å, hva skal jeg si, ja tapernes psykologi da som %eee liksom de forskjellige emosjonene de på en måte får da fra oppgitthet til raseri til at det er på en måte noe jeg kan skrive om da, for det går jo ofte i hva skal jeg si en ting %emm, man prøver jo hele tiden å finne på ting å å ha noe å skrive om.


også men det som liksom har vært min måte også da det er å ha en slags kynisk, ironisk distanse da at jeg så noen ganger når jeg synger i jeg-form få£ så mener jeg egentlig du og noen ganger når jeg synger i du-form så mener jeg egentlig jeg, at jeg vrir litt på alt da, så det på en måte blir en låt som lever sitt eget liv.


men ett eller annet sted inni det så ligger jo ligger jo jeg på en måte da, men men jeg er ikke sånn som liksom står og vrenger liksom fram ah følelsene mine og sånn.


jeg holder en slag sånn litt sånn distanse til det hele på en måte da.


når du syng og sånt, er det kva er du oppteken av i sånn som når du skal gjere ein sånn vokalperformance %eee?


det er pitch rett og slett, det er det handlar om?


også tenker jeg også live så noe som har begynt å plage meg de senere årene for jeg tenkte alltid at det var så jævlig femi å ha sånne ting i øra og sånn da, så jeg ville liksom ikke ha det, men så begynte jeg å merke liksom når det var liksom et kvarter igjen av konserten at jeg rett og slett begynte å bli tonedøv for jeg fikk så jævla juling vet du, vi spiller så høyt så de siste årene så har jeg begynt med sånne greier i ørene som demper det ti desibel.


så det blir liksom at dette tok bort min personlige glede og hva skal jeg si at jeg fikk ikke den nytelsen.


trur du %eee at teksten på Drept kjendis er liksom like aktuell i dag?


nja når er det liksom en stund siden det har blitt drept noen kjendiser egentlig så.


nja ja jeg føler at det egentlig har vært sånn alltid altså iallfall i min tid men nå har det jo liksom gått mer over liksom at dem skyter %eee på skoler og sånn da det er liksom så f£ det er iallfall tydelig at det er mange folk der ute som har noe som bobler inni dem som vil ut som ikke er hva skal jeg si som er mørkt da ikke sant så.


men det er også en måte med humor, det er jo også et skjold da fordi at hvis man tar alt på blodig alvor så blir man jo klin gæren så så jeg tror det er bra for, hva skal jeg si, sin egen mentale helse å på en måte ha humor og ha litt distanse på ting.


og det er ofte sånn at liksom ofte det som er, hva skal jeg si, det som man ikke kan spøke med det er ofte det man spøker med, at man ler av det for på en måte å ufarliggjøre det for seg selv, for som sagt da hvis man tar liksom verden på blodig alvor så blir man jo.


så ja så man må finne forskjellige forsvarsmekanismer egentlig for å klare å være lykkelig selv i hverdagen da, for det er ikke noe hvis du blir én ulykkelig til så er ikke det noen løsning heller liksom, så i hvert fall sånn er det i mitt liv da, jeg prøver å være %eee glad gutt og det er det jeg føler at jeg egentlig er.


når jeg var liten og sånn så var jeg utadvendt og wee£ og sånt så så liksom de eventuelt hva skal jeg si mørke sidene jeg har fått etter at jeg vokste opp, det det %eee henger litt sammen med oppveksten men også liksom at man liksom på en måte skjønner mer og tar ting %eee man liksom hele tiden blir konfrontert med ting da sånn via media og alt.


så man må jo liksom forholde seg til det på et eller annet vis.


tusen takk for at du har %eee vore med i dag og gjort oss lite grann klokare.


også kommer\kjem det fleire arrangement som det her frå Nasjonalbiblioteket, så følg med oss vidare!


det er andre singel ifrå %eee Tell No Tales som kom ut i nittenåttisju.


det er den største hitten til T_N_T\TNT.


%eee nei det er egentlig ikke det, den største hiten til T_N_T\TNT er faktisk både i Intuition ei låt som het Intuition som kom på albumet etterpå, men %eee også Tonight I'm Falling %eee så så det var ikke den største %foreign %heh.


men her i Norge så så var det helt opplagt den aller største.


%mmm eg hadde Intuition på kassett, berre så det er sagt, så eg kjenner den plata yes.


in£ Intuition på kassett, men da var ikke du gammel altså, da var du seks eller nå sånt fi£ ja ja, og det låt ok på kassett eller?


for vi snakker om Ten Thousand Lovers, derfor så er det viktig med sånn førstehåndskunnskap fra intervjueren, at hvordan følte du det som seksåring på kassett?


den virker med %eee det virker på seksåringen òg, ikke sant?


gjorde det, og så virker det på på sekstenåringen, seksogtjueåringen\tjueseksåringen, %eee og seksognittiåringen\nittiseksåringen %eee tror jeg den låta.


kva er ditt forhold til den songen %eee i dag?


%emm og meg og Diesel vi da %eee det var liksom siste %eee siste %foreign vi snakker jo nittenåttiseks %eee siste året vi drikker da bandet.


jeg veit da faen hva dem driver på med i dag, men akkurat samme skitten.


men i en bit der så var det en slags dobbelbeat på ei basstromme som du kan høre på verset på på Ten Thousand Lovers som går %unint.


%eee så vi jobber så %eee vi så vi dro fra den greia også neste morgen jeg hadde jo det riffet, det hadde jeg skrevet, men jeg hadde ingen sang, men det her passer perfekt til den beaten %heh.


og det skjønte jeg den morgenen, %eee så vi tok da den beaten %eee og hvis man hører på refrenget så snur beaten, da går det %unint.


også så er det forskjell så det er dobbeltslag som på en måte i basstromma som lager en fantastisk komposisjon av Diesel Dahl faktisk a£ akkurat det som skjer.


men vi %eee mangler jo et refreng så jeg dro da opp til Dag Ingebrigtsen som hadde da ei linje, Ten Thousand Lovesongs var var linja, så tok jeg da og det refrenget %eee og jeg trur ikke vi drev mer enn tredve minutter på det.


jeg bare ble tok med meg idéen jeg på en måte, men det er klart at Ten Thousand Lovesongs d£ det var veldig Trøndelag.


det hørtes jo utrolig kjedelig ut, det det var ikke sant men så ble det Ten Thousand Lovers og og vi dro jo på øvingslokalet og begynte å øve inn den låta.


Tony Harnell skrev jo da versa %eee på sangen og det endte jo opp med at Diesel Dahl da kjøpte Ingebrigtsens lille idé da på på låta og bytta den mot en Subaru %heh en bil %heh.


%eee ja han Diesel Dahl kjøp£ kjøpte %eee Ingebrigtsens lille andel for en Subaru.


så dokker kjøpte på ein måte refrenget av.


men ok vi andre måtte jo jobbe på og det er masse figurasjoner her og han %emm Wolfgang Plagge har jo analysert den låta der ganske kraftig sånn sånn rent harmonisk sett, og dette er ikke noe enkel musikk.


%eee hvis det er noen som lurer på så kan jeg si at %eee verset starter med en ciss-moll septim som da går til en ciss-moll septim pluss fem, som da går og så videre, og så videre.


det er ikke noe %eee det er ikke noe vanlig rocke-akkorder i den herre låta.


men vi var veldig opptatt av av det harmoniske greia, det som lå mellom niere.


og for eksempel hvis du tar en ciss-moll der %heh skjønner jeg at folk ikke skjønner når jeg snakker om dette her, men hvis du tar en ciss-moll %eee septim %eee pluss fem og sammenligner det med en %eee nierakkord for eksempel en h-ni rein %eee nierkord der, så vil du oppdage at det har samme klangfargeverden.


og det fortsetter vi med etter den låta.


der er det det dem klangfarga der ligger til grunn for hele greia.


var det nytt med den songen her, eller er det %eee?


vi vi opp£ vi hadde jo begynt å lukte på det, men det kom ut i full %foreign på den og vi bare fortsatte og det har vi eller jeg har jo alltid fortsatt med dette i min musikk, også ba£ og og bare fortsatt med den med den tankegangen at det er en type nier og sekser og sånn som.


som gjer at musikken blir spennande å høyra på.


du og du skriver jo du du skriver jo noen enkle akkorder på gitar, og ofte heter dem jo noe mye mer avansert enn det det det ser ut som ikke sant %eee spesielt på gitar.


%eee piano har jo en type veldig sånn logisk %eee greie mens en gitar %eee der kommer det masse rare tall i akkorden %eee bare ved å slå en en rar ting så.


og det er jo gitaristens store fortrinn da, at vi kan omgi oss med fantastiske store tallakkorder uten å %eee sitte der %heh.


%unint sitte sånn %emm så så så hvert fall den låta den %eee den den kom til sånn og dette var jo dette var jo låt som ikke skulle være med på plata.


ja den var fordi dokker hadde allereie spelt inn plata.


vi hadde spilt inn skiva så så vi gikk inn og og det var bare %eee to uker før den skulle mastres, så vi gikk inn i studio gikk på øvingslokalet et par dager og følte vel at vi hadde den låten som vi trengte på plata.


vi vi hadde ikke noe begrep om at det skulle bli en %eee hitlåt liksom.


vi tenkte vi tenkte at vi vil vi vil bare at dette til oss den dag i dag så er alle låtene like bra på den skiva, så så men mens da publikum har valgt ut at den var finest.


du ser smila sprer seg produsenten, da veit du at du kanskje har noe kult på gang.


%eee hvis du ser i dag, det har ikke vært ei rockelåt på radioen på femogtjue\tjuefem år ikke sant, %eee altså N_R_K\NRK %eee dem har jo rockekanaler nå spesielle rockekanaler, så står det jævla samme det som stå£ det står samme playlist.


jeg vil gjerne være med på den jeg med Ten Thousand Lovers og Iron Maiden og Metallica og det er vi sannsynligvis, men det er jo også utrolig mye anna musikk %heh %eee som så radioen har et ansvar for å faktisk ta tak i %eee og tv for den saks skyld.


men denne låten her blei i_hvert_fall\iallfall %eee den blei spelt på radio.


den ble jeg spilt på radio for det at det gikk jo ikke lang tid fra v£ altså fra vi spilte den inn til at t£ der her var mikse %eee den, så gikk det jo bare ei ukes tid og så ble skiva i sin helhet mastret.


og derifra trur jeg det bare gikk ei uke.


og %eee nei så kom kom vel skiva ut, alt det var et jævla trykk på den tida %eee som i dag men i da krevdes det mye større markedsplaner og sånn, så hvis du lå etter som kunstner så så måtte du bare speede opp %eee for for datoen var datoen.


så så kom jo den her og det var ikke første singel Ten Thousand Lovers fra den plata, det var ei låt som het Everyone's a Star %eee som gjorde det bra i Amerika og mens %eee jeg jeg hørte det jo g£ ganske fort og merket det på vennene mine at Ten Thousand Lovers, faen er hva er det her for noe?


men den kom jo da som singel nummer to %eee singel som %eee nummer én i Norge, men i %eee resten av verden så var det singel nummer to.


no skal me ta også høyra litt på på altså rett frå teip då for no skal me høyra %eee høyra korsen\korleis høyrdest det ut når dokker hadde spelt inn %eee yes.


ja det er leng£ det er kanskje det er kanskje ei stund sidan du har høyrt det sånn, men %eee kva tenker du når du høyrer det nå umiksa?


jeg tenker på på at vi jobber s£ som band tenker jeg at vi jobber systematisk syv dager i uka, det var ikke noe anna som gjaldt, og når vi ikke spilte så så øvde vi men vi turnerte veldig mye.


%eee kan ta et eksempel i nittenåttitre det er jo veldig lenge sia, %eee det året spilte vi jo hundre og sytti konserter, %eee så vi var jo aldri %eee hjemme eller %heh.


%eee man hører jo vi øker på %foreign det starter jo på hundre og et eller anna og da før låta er over så har det økt med seks sju tellere tenker jeg som får klikket så.


men det er ein bra ting, er det ikkje det?


da kom før det så hadde vi faktisk lov, men %overlapping nittenåttisju etter nittenåttisju så har jo folk grønsjen og alt har vært på griden, %unint stått på klikk tikk tikk tikk tikk tikk %foreign %unint, det var sånn døv, amerikansk rom£ %eee tromming ikke sant.


altså på griden, at det skulle følga ein heilt fast.


så det er det som har ødelagt rocken nå, at den gikk på griden ikke sant %eee.


det er sikker delte meiningar om det, men eg eg tenker det at det har litt sånn ja at ein det at ein aukar viser på ein måte òg at ein det er %foreign at det er glede og det gir energi.


og spesielt at ingen har kommentert det ikke sant, at det var ikke avslørt før nå til til deg.


nei, altså eg har ikkje tenkt på det når eg har høyrt det i det heile tatt.


ja men ta deg ikke sant, og ikke jeg heller og aldri hørt noen kommentarer fra radio eller noen profesjonelle musikere eller noen ting, at du gutter øker det ikke noe jævlig da på Ten Thousand Lovers?


vi gjør det, men vi gjør det gradvis og bevisst ikke sant %emm.


me høyrer på, når me høyrer på det sånn umiksa og sånn så er det jo i_hvert_fall\iallfall altså den største forskjellen sånn sonisk er jo kanskje det at det er ganske tørt i forhold til korsen\korleis den %eee endelege miksen blei.


åssen kom ja at at at masse klanger men også på den tida dem hadde jo bare fire klanger.


dem hadde kanskje en leksikonklang også hadde dem en jeg husker ikke hva dem heter %eee en en dansk klang %heh %unint.


det det var ikke så mange klanger, og og sånne klangfjærer da som så så mye av det du hører er jo %foreign så det er ikke noe på på den ferdige produktet, men det er klart her hører du jo det helt tørt.


dokker gjorde det live eller bygde dokker opp?


%emm først gikk vi på øvingslokale øvde inn der, og så da dreiv jeg spilte vi inn da en del takes, kanskje sju åtte ti takes, for den saks skyld og så var det da ett som da pekte seg ut.


%eee og det taket da er utgangspunktet for den låta, så da gikk jeg inn og dubbet mine gitarer, det vil si at jeg la på flere takes med flere gitarer og la da seks gitarer på det du hører her.


er jo seks gitarer %eee tre til venstre, tre til høyre så s£ som da lager den sounden og og det %eeh.


du må også huske på på den tida så var det penger i bransjen, så %eee så jeg kunne da sitte der og dubbe det til perfeksjonisme da.


ja jeg skulle da lage replikaer av %foreign nummer en da som var sjølve taket ikke sant, så kunne jeg gå og da plukke ut og så gikk jeg da på verset som jeg da hadde lagd en sånn figur som er den ciss-moll septim pluss fem saken.


%eee også tenkte jeg nei faen nå gir vi faen i dette herre heavy metal greiene og bare lufter vi greien ikke sant, og så legger vi akustisk gitar der, og da la vi da på en slavetape, for dette her var jo analogt, så det var ikke en million digitale spor og sånn.


men da la vi jeg mener det var nitti, men %eee derfor jeg sa sytti sytti akustiske gitarer, men det var nok sannsynligvis nitti %eee som det blir akkurat samme figuren %unint, så kom elgitaren %unint og så kom akustiske gitaren.


så det er vekselbruk da mellom, så så det her ble dubba da o£ opp til nitti ganger, og så ble da %eee det %foreign som det heter eller %foreign som det heter kanskje i dag, da er den %unk to spor, så så det du hører på den tapen her er jo %eee ganske massive, og det gjelder jo også vokalene koringer og sånn.


ja at det har vore mange spor som dokker har køyrt ned på enkeltspor.


i i dag kan du jo ha en drittunge ikke sant som sitter på Grünerløkka og men dem dubber jo ikke en gang ikke sant, dem har alle verktøy men dem har jo ikke skjønt faget.


der så gjør dem faen ikke i det en gang ikke sant, men i dag kan du ha en drittunge som sitter der med den maskina si, altså man har muligheten til å leke faget men man gjør det ikke.


me må høyra litt på dette herre eg synast det er utruleg fasinerande, eg har aldri høyrt om %mmm eller eg he£ innbilte meg at eg aldri hadde høyrt ein gitar som var dubba sytti gonger, men %eee det er det har eg jo då tydelegvis gjort.


då går dei opp i sytti repetisjonar av det same %overlapping.


det dem gjør det som er nødvendig for å få det elementet magisk.


skal vi be£ jeg trur vi skal begynne med kassegitaren, det er det er ess£ essensen, for der det er ikke mange som har tenkt over, men den er jo utrolig hyggelig.


og hvis du hører den så er den også sikkert dubben er er li£ litt sånn halvren gitar.


ja det ligg eit eller anna som vrenger i botn i botn under kassegitaren.


jeg husker ikke t£ takk for %foreign men dette er jo snart hundre år sia, men %eee jeg prøver å huske det %eee det jeg %eee det jeg husker mhm\ja.


men du har %foreign denne gita£ kassegitaren med effektar og altså den har jo noko sånn %overlapping.


det var ikke det det det verktøyet hadde vi ikke.


det her var sånn %eee da vi %eee digitale verktøy som du kan skru på så mange du vil men det var ikke sånt, så så vi måtte bare så så alt som har med klanger da skjedde da på et stereospor %foreign ikke sant.


skjønner, kor lang tid brukte du trur du på liksom?


men så er det klart jeg måtte jo gjøre det gikk ikke an også kopiere for det var jo ikke på klikk %heh, så måtte jo gjøre det er bare unike framstillinger også også dubbe det nitti ganger og det er klart jeg spilte jo hvert spor spilte jeg kanskje ti ganger feil %heh før jeg fikk det sporet, og han var utrolig pirkete Bjørn Nessjø %eee produsenten da på på det her.


som som var ung på den tida ung %eee utrolig ambisiøs produsent og %eee og det var bare rett og slett det eneste studio i Norge på den tida som hadde peiling og på få det noe i nærheten av internasjonalt, du skjønner det var Nidaros %eee.


vi spilte inn i Trondheim, det var så vi ble jo og det det var helt riktige valg, så vi gjorde jo f£ fire album med med Bjørn Nessjø på kjøpet og det a£ angrer jeg ikke på %heh.


me høyrer litt på skal me ta også høyra litt på %eee flaggskip-riffet òg?


flaggskipriffet ja og og det riffet er jo et %eee et mystisk riff også.


et riff kommer jo ikke ut fra intellektualisering, det kommer jo bare ut fra å lage et kult riff og sånn tror jeg det var, det var ikke noe sånn.


ja det kom det det kom %eee ganske kjapt altså, men så var det hva du skulle bruke det til, det tok en stund før jeg skjønte at det var til den sangen.


ofte er jo tungrock sånn at du lager et riff også fortsetter riffet også står gutta og synger oppå riffet ikke sant.


du har denne ungdomsskole apegreien, den likte vi aldri vi.


vi synes riffet skulle være riffet, verset var verset, refrenget var refrenget, og så kommer riffet igjen og %eee ja.


jeg trur at det ligge en pro£ pro£ prog i bånn her, at vi vi var jo kom jo fra fire forskjellige band T_N_T\TNT.


%eee det var jo d£ Dag Ingebrigtsen fra The Kids, også var det Diesel Dahl fra %eee vinneren av %eee N_M\NM i rock det året som heter Hot Lips, også var det meg fra da femte plass i N_M\NM i rock det året som het Rockfire, også var det en bassist fra Oslo som %eee fra et band som het Red.


så vi kom jo fra fire forskjellige band vi som bare skulle møtes for å sjekke en en flipp også blei jo lite visste vi at det blei jo livet vårt ikke sant, så så så så hele T_N_T\TNT var en konstruksjon.


det var ikke ikke noe kameratskap i bånn eller noe sånn at vi du skjønner, det var bare helt.


så var plateselskap eller nokon andre %overlapping ja men denne her dette her %eee riffet, har du nokon formeining om eller hugsar du korsen\korleis du liksom %mmm?


ja, og jeg husker ikke åssen jeg var %eee jeg bare husker på den tida så bare skrev jeg riff og riff og riff og riff og riff og riff, altså jeg husker ikke så mye av av ka£ kanskje akkurat hvordan.


jeg husker at jeg hadde en versjon av det før som var litt annerledes og sånn men e£ med det riffet %eee også ble jo dette sjølsagt utvikla i i sammen med bandet, og det det er masse figurasjoner der hvis du hører refrenget %unint.


altså det er masse sånne småting vet du, hvis man begynner å høre på det, som som faktisk er ganske prog som det er helt utrolig at et kommersielt publikum da aksepterte %mmm.


i dag så er det ikke sånn, i dag er det bare %mmm fy faen dem har dårlig sexliv dem %eee den ungdommen som puler etter det soundtracket det livet der ja det var bare helt utrolig %heh.


snakk om det er ikk£ ikke noe motjukk i musikken liksom.


det kommer\kjem sikkert til å komme nokon undersøkelser\undersøkingar på det.


det er bare helt sånn derre %foreign %heh.


jeg føler vel t£ T_N_T\TNT ikke passer egentlig inn i den heavy metal hardrockgrei£.


vi vi vi var alltid for harmonisk og og tonearten var feil.


dette herre går jo liksom i a, mens mye av tungrocken er D tune og og litt sidrumpa i sittet spør du om meg ikke sant, og dette var jo noe som vi v£ vi på en måte det var jo band før oss som som satte standarden f£ f£ for en en type freshere musikalsk t£ tenkning da i forhold til tungrock.


Rush for eksempel ikke sant at %eee konstante modulasjoner, så hvis du ser på Ten Thousand Lovers så starter jo riffet er jo i i e-dur ikke sant %eee e-dur, a-dur type %foreign.


%emm verset er jo en parallell %eee toneart %eee ciss-moll.


men der vi tar det store grepet er jo rett før refrenget som vi da går fra ciss-moll til en a-dur til en d-dur og da kommer vi oss på et bemerkelsesverdig kult vis inn i a-dur som refrenget går i a-dur.


og da kan du si at da ok da er vi tilbake til bluesen så så sånn harmonisk sett, men det er det er irrganger her ha£ harmonisk sett og hvis du hører på gitarsolen, vi modulerer igjen.


ikke sant også også kommer det jo da nytt refreng etter gitarsolo modulerer %eee men så modulerer den på nytt på slu£ siste refrenget så det er modulasjon på modulasjon på modulasjon, og det er vel noe som gjenkjenner T_N_T-s\TNTs musikk.


var det£ dette noko var dokker sånn musikkteoretikarar?


hadde dokker peiling på kva dokker gjorde, eller berre gjorde dokker det?


%eee altså sånn mus£ musikkteoretiskmessig så var jo %eee bassisten var jo godt opplest og og jeg er jo det på harmonikk og %eee og notasjoner og a£ alle sånne ting.


det så så det var jo en grunnleggende interesse for klassisk musikk %eee som vi jo har og og The Beatles og Queen samtidig.


vi v£ vi hadde a£, kom inn andre folk som som digger %unk og A_C_D_C\ACDC og Status Quo og sånn ikke sant og vi vi vi vi ingen av oss liker samme musikken den dag i dag.


vi har vidt forskjellige musikalske i£ interesser, så så jeg trur det er sum£ jeg trur det er veldig skummelt som band da å å jobbe med likesinnede, at alle i bandet digger samme band har samme inspirasjonskilden ikke sant.


det trur jeg er hemmende %eee mens T_N_T\TNT har %eee og har enda altså d£ lange diskusjoner om om om om hvem som da er hva som er det mest guddommelige.


%eee i T_N_T\TNT så er vi alle enige om at det er Beatles og Queen, det kan vi enes om ikke sant, det er det er jo de to store som kanskje er opplagt, men altså du slipper ikke unna dem %eee som Beethoven og og så videre.


det er jo ein del sånn %emm kombinasjonsspor på dei råopptaka her.


altså det begynner med kassegitar eller synt, og så går det over i nokon %foreign på ein kassegitar, også plutseleg så er du over i ein gitarsolo på eitt på eitt og same spor.


ja på samme på samme spor, og det kommer av at det ble tatt opp på begrensa antall spor.


det er kanskje vanskelig for et ungt menneske å forstå i dag, men da hadde du liksom fireogtjue\tjuefire spor å forholde deg til, så da måtte du kanskje da men så hadde vi òg noe som heter slavetaper så du hadde mastertape også hadde du slave, og det her låt jo fantastisk %foreign.


og da s£ %eee den masteren %heh da d£ den sendte da tok vi en stereomiks fra master der vi hadde så og så ble den lagt inn på en slave for eksempel å kore på.


og der gjorde det da mulighet til at vi kunne kore og kore og kore, også når vi had£ %eee men så var det analogt, så når vi hadde koret seks spor så måtte du spille ned det ned på to spor for eksempel.


%eee vi ikke sant vi fylte den opp %eee og dette det er klart dette krevde jo mye mer jobb enn for eksempler i dag, men men %eee men sånn i dag så låter det heller ikke like bra for at det her var jo analogt.


%eee nå i dag så prater vi toogtredve\trettito bit, det er jo %eee den musikken som %heh som dagens artister det er maks %heh oppløsning liksom.


%eee herre analog tape er jo %eee sjuhundre bit oppløsning.


det er ikke noe null og ett tall som lager lyden din.


det er all alle frekvenser blitt tatt opp på analog tape alle sjikta %heh, det er det den store forskjellen.


det er derfor Abby Road med Beatles låter mye bedre enn %eee enn all anna popmusikk i dag og fremdeles selger de fire millioner skiver hvert år.


eg trur ikkje det er så kontroversielt å seie det eigentleg, for det kan eg hugsa frå eg begynte å spele i band at ting som var spelt inn på teip det var det råaste, det låt\lét best ja.


det er det råeste, og det er det enda så kanskje vi skal gjøre det på %eee hvis vi skal gjøre noe i sammen.


jeg har teipen, maskina står der, det er bare og det er noe hvis man har det gode taket, det er uslåelig ja helt uslåelig.


vil du høyra på din eigen gitarsolo eller?


må jeg men jeg veit du jeg kan si at det var presisjon.


jeg husker jeg dro en sånn volumknapp på vi reverserte noe %foreign og vi lagde en slags konstruksjon av den nå, så hver solo p£ %eee på T_N_T\TNT er på en måte en egen komposisjon som stikker av fra resten av låten akkurat som Queen.


man bør ikke drive å gnage oppå samme låta.


det er lov %eee et solostrekk å bare stikke helt av helt ny verden, men så er trikset da å prøve å hvordan man kommer seg tilbake inn att.


det kan være vanskelig når en stikker av musikalsk, da er du jo å sjekke sjøl, hvis når du skriver låter lengre du går ut og så plutselig så er du toneartmessig og sånn så er du men det satt opp til dit ikke sant, den trur jeg mange musikere har følt på, men den man tar en sjanse på og det fins alltid en vei ut.


vi høyrer korsen\korleis du løyste det her ja.


vi hører på ja og ja og åssen vi finner en da en vei ut.


%heh det er bra det er bra og jeg kan si at på den tida ingen som spilte gitar sånn da, og det er ingen som spiller gitar sånn nå for det er så rart.


jeg jeg tenker jo som gitarist så tenker jeg %unint.


så kan dem andre stå der %unint med skinnbuksa si.


%eee og gjorde det aldri heller liksom %emm.


nei det er d£ men det er ein eg tenker det er ein kul for d£ dette her er jo fritt, veldig fritt, samtidig som at du har oversikt og du veit kva du %eee kva du held på med så det er ein spennande kombinasjon.


eg altså eg veit jo altså masse sånn nittitals noiserock der ein driv og l£ gjer heilt random ting på gitar, men det er folk som ikkje er så god å spele som deg gjerne.


nei dem ble aldri så bra disse grønsjgutta vet du.


dem dem var lagde kule riff og sånn men dem kunne jo aldri ha spilt gitarsoloer, og dessuten var det forbudt med gitarsoler hele grønsjen var jo plutselig ja plutselig forsvant gitarsolen.


dem hadde essensen av rocken grønsjen men de mangler gitarsoloer, og og derfor så var det en %eee en %eee tungrocksjanger som ikke overlevde sånn som heavy metal eller ikke sant som i beste fall er en apostrof nå hvis du spør.


jeg te£ jeg tenker at hva er tungrock uten gitarsoloer?


vi vi hørte ikke på noe av den driten der, og han sa det Jean Simmons vet du han sa grønsj %foreign sa han.


sånne kortbukser og skjegg og ustelte gutter, dem virka rensa svømmebassenget til %eee %heh jammen altså det.


det er sånn som skjer når du ikkje er kjapp nok til å spele ordentlege gitarsoloar.


%heh ok men tilbake %eee til til denne her soloen.


%eee det skal vi gå inn på, men %eee jeg husker ak£ at det var.


v£ %eee vi hvis vi spiller det en gang til og tar den rytmegitaren og soloen i sammen bare dem to gitarelementene så så så skjer det noe der fordi den ene gitaren går %unint.


så så så altså det er %foreign komponert %eee og og tenkt ut.


%eee det må det ha vært kanskje ikke for at mye av det var improvisert når vi gjorde det, men akkurat her høres ut som vi i hvert fall hadde en tanke bak det, men men det skjedde jo bare på ei uke.


%eee det var dårlig tid for dette skulle ut og det gjør deg jævlig stressa %unint.


skal vi fyre av den med rytm£ med rytmegitar og sologitar?


det er jo litt interessant, for at det er der %eee det der det skjer.


den ene er ikke så interessant uten dem andre.


det er ikke noe vanlig gitarsolo, det kan jeg si %heh.


det er fryktelig rart når man hører det sånn, å det er deilig det.


%eee det me kunne sikkert snakka om %eee om gitar %eee veldig lenge men.


%eee gitar er veldig viktig å snakke om her for det det som skjer med gitarlyden her så som da skiller og som alltid har skilt meg fra en måte type jo£ jobbe gitar på, er at jeg har alltid spilt Ma£ Marshallforsterkere, og og og jeg spiller akkurat samme forsterkeren nå som jeg gjorde når jeg var atten år.


den har vært med med over hele verden og jeg har to.


%eee Jonny and Ronny heter disse to, og dem har vært med meg nå i da førti år og hvis den ene svikter så funker jo i hvert fall den andre o£ og men ofte spiller jeg da i stereo på disse herre.


men det jeg gjør på på alle disse av platene er at den forsterkeren så så tar jeg høyttalerkabinettet også tar jeg %eee høyttalerkabelen også blir den lodd inn på en høyttaler, så gitarlyden har bare på én liten høyttaler.


det er kj£ spilt kjempehøyt på en høyttaler som gjorde da at høyttaleren, hver uke så sprengte jeg én og så ble den bytta ut, altså alt trykket er på en høyttaler.


det er ikke sånn som du ser %eee g£ et høyttalerkabinett så er det også satt en mikrofon foran en høyttaler, men så er det tre rundt deg som lager lyd og faser og støyer ikke sant så så dem ikke %overlapping.


du køyrer alt inn i eitt element liksom.


ikkje på soloen men på riffet og dei tinga der.


eller på riffet er det jo seks %eee seks gitarer %emm så så hovedriffet så er det da sytti til nitti eller det veit jeg ikke, men hvert fall liksom på akustisk gitar og soloen er vel primært en solo også er det kanskje andrestemme høres det ut som her og der som jeg har lagt på ei %eee lita andrestemme %emm.


ein av dei første eller det det er litt morosamt fordi i forhold til gitar og og ting som låter\læt bra i studio og sånt så noko av det første eg eg har eigentleg hatt med meg deg i heile min karriere som liksom %eee m£ musikar i studio.


fordi når eg begynte å spele i band og flytta til Oslo så blei det fortalt ein historie om deg i studio.


%eee der du hadd£ eg aner ikkje hvilken\kva innspeling det var eller nokon ting men %eee du hadde vore i studio og jobba, og så %eee hadde noko plutseleg så var det noko som låt\lét veldig bra, så hadde du sagt sånn, ikkje ikkje rør ein knott, dubb han tolv gongar!


og det blei ein sånn saying når me var i studio og jobba med Harrys Gym og sånn så %eee så viss noko låt\lét %eee viss noko låt\lét bra så var det sånn, perfekt gitarlyd, ikkje rør ein knott, dubb han tolv gonger!


eg skal innrømma at me dubba ikkje ting så mange gonger som du gjer.


nei men jeg skjønn£ men likevel bare kjør på du gjør som du.


%qqq så du eg har hatt din eg fremdeles\framleis den dag i dag så seier eg så seier eg ikkje rør ein knott viss noko låter\læt bra, så slo det meg først no at det er deg eg har det frå.


ja er du ikke enig det må du alltid gjøre fordi du veit det i deg sjøl, bare stopp da du vet det er øyeblikket, og da kan det være en eller annen idiot som skrur på en knapp så var alt ødelagt.


jeg har ikke skifta gitarstrenger sia jeg var atten år.


det er ba£ det er oppskrytt å skifte gitarstrengar altså det bør ein gjere sjeldnast mogleg.


råd vi gir vet du %heh, så jeg har ikke kjøpt gitarstrenger heller siden jeg var nitten så.


ja ja det er %eee jeg har ikke kjøpt en drit der det kjøpte.


jeg husker jeg kjøpte du veit jeg er jo jeg jeg er jo %eee musikkbutikkens dårligste kunder altså jeg på på førti år så har jeg har kjøpt tre bottlenecks liksom, også et akustisk sånn som jeg trengte for en gitar eller strengesett.


jeg har ikke kjøpt noen ting, vet hvorfor da, ikke på grunn av at det har så jævlig, men fordi jeg spiller akkurat samme greiene som jeg.


nei jeg trur jeg skal finne på en ny gitarlyd jeg %heh.


jeg trur ikke jeg skal drive også %foreign meg sjøl på gitarlyd.


det er liksom og den er ganske slank den gitarlyden, den har jo ikke så han det altså i T_N_T-musikken\TNT-musikken så er det ingenting som går under hundre hertz i produksjonen.


det er sånn Oslo City få på noe rørgreier da så begynner du å %unint.


du kunne føle du var %foreign når du gjorde det, så var du gammeldags.


beste er kanskje berre å følga overbevisningen\overtydinga.


skal me ta også høyra lite grann på %eee vokal?


%ttt vokalen han altså Tony Harnell Tony Harnell du må huske på at %eee Tony Harnell på den tida og fremdeles du kan skjære glass med den stemmen.


det er ikke kødd en gang, hvis du satte opp sjampanjeglass inni studio på den tida når han gikk oppå disse høye der vet du det det det trykte og så på øre, og det er mange gutter som kjem\kommer oppi der, men ikke med sånn kraft som han %eee han gjorde der.


det er det det er det som som %eee gjorde han til guden til disse som kom seinere.


det er jo mange som har han som gud nå i dag ikke sant, men han han det var ikke noe falsett her, det var full voice oppi altså oktavene ikke sant som er helt sinnssykt, så kunne vi ikke kutte glass med det.


han går opp og han var og det er klart altså at på den tida når vi turnerte der så var det jo %eee når vi hadde %foreign så plutselig så dukket det opp flere tusen bikkjer vet du utafor konsert.


dem trudde det var sånn hundefløyte, så dem sto og sjekka ut og sånn doggiser\hunder, det kom flere tusenvis med bikkjer.


%heh så ja dette her er jo heilt sånn rått sunge %eee.


men sjukt imponerande å høyra på det fordi det er så reint og s£ så bra sunge, rett og slett.


ja det det v£ var da han ha£ hva hva skal jeg si, det var jo kun dem krava da, enten så var du hadde du spilte rein gitar og sang reint, eller så sang du surt da og sang du surt og spilte surt så hadde du ikke noe karriere, så det var jo %eee jævlig god silingsmekanismer da.


jeg kan føle litt på på på det at vi er jo omgitt av jævla mye slakk musikk nå i forhold til det jeg hører, altså nå har jeg ikke hørt på at jeg ikke har hørt det kan hende på når den er på radioen men da skrur jeg den av for jeg har hørt den %eee og lagd den liksom.


nei men je£ jeg hører jo at det er mye mer %foreign i dette herre enn enn mye av den herre %eee firekantpopmusikken som hvem som helst kan kjøpe seg jævla maskin og trykke på seg knappa ja %eee.


jeg blir syk av den musikken %heh det kan jeg si.


%eee al£ algoritmemusikk som er både beregnet i arrangementet ut fra du har gått på Berkeley Music University også på LIPA liksom %foreign %heh, det kan jeg si.


det er ikke det det som er det er ikke frihet til å lage musikk og derfor så lever vi da i en sånn jævlig statisk verden, men nå kommer disse herre ynglingene som da kjem\kommer ut fra %foreign også skal gi oss jævla musikk.


du har ikkje tru på sånn rockeskular og sånn?


jo da får du gå på klassisk komponiststudie %foreign liksom eller så.


begynner jo å nærma deg det nivået i denne musikken her då.


men hva skal jeg %eee hva skal jeg si i musikk det l£ det lønner seg å lære seg å snakke for man begynner å prate.


jeg har faktisk lyst til å nevne hvis man hører den herre låta her så er den da spilt inn på en S_S_L\SSL fire tusen E miksepult nittenniogsytti\nittensyttini serie nummer to.


og den miksepulten i samme perioden så spilte den inn veldig mange klassikere, kanskje vi skal innom noen andre av disse klassikerne, men Splitter Pine for eksempel med DumDum er jo spilt inn på akkurat samme pulten det %eee kanskje kommer kongen, det er samme.


%qqq så da etter hvert som Nidaros forandrer seg og det ikke ble så mye rock lenger og sånn så kom jo den miksepulten da p£ for salg, så jeg kjøpte jo den så jeg har jo den miksepulten så teknisk sett så kan jeg og jeg har akkurat samme gitaranlegget så kan jeg da teknisk sett gå inn og lage ganske gode replikaer i sound da %heh.


så så det er vel slutten på egentlig Ten Thousand Lovers historie, at jeg klarte å ta babyen hjem att, for det her er det en pult som faktisk s£ kanskje det viktigste er den som sitter og lager denne egenkarakteren på på på den sounden, kall det lo-fi, kall det hi-fi, men %eee det er kult %heh.


så det er liksom eit arbeidsverktøy som du har med deg den dag i dag?


det er et arbeidsverktøy som jeg har med meg en dag i dag, og %eee Paul Waaktaar fire tusen E, Pete Gabriel fire tusen E, så jeg våkner opp hver morgen til denne babyen der og elsker det.


det er klangene som gjør det klangplaten og %eee.


så skal me berre høyra på den rå£ råopptaket berre å samanlikne.


det ikke noe og så er det ikke noe digitale klanger, det er sånn det er sånn rør som lå oppi andreetasjen, det er klangplate.


Stevie Nicks %overlapping ja Stevie Nicks er jo dronninga mi ikke sant, det er jo.


jeg hadde jo date med Ste£ Stevie Nicks jeg som jeg klarte å fucke opp.


kva i himmelens namn var det du gjorde da, viss du du treng ikkje fortelja det viss du ikkje vil det.


det er tøffere det her sluttriffet vi brukte %unint dem aller fleste norske riffa i dag %heh.


ja du kan jo det er berre å fortsetta der me slapp %heh.


nei det nei det du kan du kan få lov å bruke riffet du, så får vi se om du finner ut av det.


dette her er jo ikkje med %overlapping, kva var planen på ein måte?


her ble her ble klippet ut nei det ble klippet ut, %eee og og det vi spilte inn òg en versjon til som det var hakk i plata.


idéen var at det skulle ende med et hakk plata %unint at at vi bare skulle ende ut et spilt hakk plata, og vi elsket det men det det ble litt mye da, så det var en to, tre versjoner av akkurat det temaet men.


%eee no har me b£ hatt no har me vore lenge i nittenåttisju.


kva er liksom dine tankar om om musikk og det å vere låtskrivar og %eee artist i dag?


der har vært noen nedturer og det har jo alle i livet, men sånn status som musiker er at jeg er mer sulten.


ja for du er veldig aktiv fremdeles\framleis.


plutselig så kan det gå to år og jeg går og skal det ikke snart komme ei låt da?


og det trur jeg mange kan føle på og da da kan jeg få panikk, men så veit jeg innerst inne a£ at det kommer så så lenge jeg er på musikken sin side da, %eee og at den får lov å bruke med som verktøy kroppen min da som verktøy, så så jeg alltid hatt en sånn feeling at jeg er fjernstyrt, at jeg er et verktøy for noe som er utafor meg.


nei jeg er bare verktøyet for noe som er utafor meg, og det kan høres jævlig %foreign ut og og folk kan si å spekulere masse i det, men det er det er fakta, og det trur jeg mange musikere føler på at vi er verktøy for noe som er utafor oss.


når den gode låta kjem\kommer og det er noe som kommer utenifra her vet du, det er ikke altså inn£ alltid indre, det kj£ det store kommer jo bare deisende ned ikke sant.


også så %eee mi mi framtid må må være også stimulere det norske mus£ fortsette med å stimulere det norske musikklivet og bruke mine verktøy for å å prøve å hjelpe andre artister framover, og også kommer jeg sjøl i kraft av karmaen i i det og det holder for meg liksom det er ikke noe.


jeg har ikke noe økonomiske motiver %eee lenger, altså i T_N_T\TNT vi tjente vår første million dollar når vi var énogtjue\tjueén så %eee ja det er vel svaret, %eee så Ten Thousand Lovers in One, det kan også føre til %foreign dollars.


nydeleg du tusen takk %eee ein glede å å ha deg her, Ronni.


då høyrer me gjennom heile låten og kossen\korleis den enda opp til slutt.


hei alle saman og velkommen til Nasjonalbiblioteket.


eg heiter Eline Kleven og er programsjef her, og ofte så seier man\ein at man\ein må kjenne fortida si for å kjenne si eiga tid, men kordan\korleis %eee fortida formidlast og kordan\korleis vår eigen historie forteljast er gjenstand både for diskusjon og endring gjennom tida.


og Nasjonalbiblioteket i haust så starta vi jo fleire nye arrangementskonsept der vi på ulike vis ser på dei lange linjene i vår historie og dei små delane i vår historie for å lære litt meir om kordan\korleis historia vår har blitt til.


eitt av de programkonsepta s£ har premiere i dag.


Min kilde heiter den og her inviterer vi historikarar og forfattarar til å ta med seg sin favorittkjelde, den kjelda som kanskje har vore ein nøkkel til forståing, eller ein kjelde dei stadig vender tilbake til, eller ein kjelde dei berre har blitt umåteleg begeistra for av ein eller anna grunn.


og seinare i haust og no røper eg frå det programmet som lanserast på tysdag seinare i haust så kjem Tore Skeie og tar med seg sin favorittkjelde og Marthe Michelet med det same, men i kveld så for å opne den serien her så får vi besøk av histo£ %eee professor i historie Hilde Gunn Slottemo.


ho har tatt med seg ein kjelde som fortel oss veldig masse om både staten Noreg og om folk som har budd her, Beretninger om Sundhedstilstanden og Medicinalforholdene i Norge og nærare bestemt beretninga\skildringa frå Akershus amt i attennitti.


ho skal snakke med historikar og programmedarbeidar her på Nasjonalbiblioteket Ola Innset.


det er %eee et veldig fantastisk kildemateriale fordi at det er så veldig bredt.


det er da beretninger som %eee distriktslegene i Norge vart\ble pålagt å å skrive rapporter fra sitt medisinaldistrikt altså si£ sitt legedistrikt %eee det vart\ble dem pålagt i attennulltre.


%eee og så vart\ble det samla inn da av amtslegen og så sendt over til nasjonale myndigheter for at myndighetene skulle ha oversikt over helsesituasjonen i befolkninga og kunne på en måte ta %eee grep for å bedre helsesituasjonen og sykdomsforholdene.


ja for hvorfor har du valgt akkurat den kilden her som din favorittkilde?


nei det er ja det er en favorittkilde fordi at den er nettopp som jeg sier så£ såpass brei den den forteller om så mye %emm den %eee er utgitt da årlig fra attennulltre.


og ifra attenfemtifire tror jeg det var så vart\ble den utgitt %eee i sg£ altså i i Statistisk sentralbyrå årlige rapporter og der er det inndelt i i amt så du har oversikt over hvert amt og legedistriktene i hver enkelt amt.


og det dem forteller om medisinske situasjonen i amtet, men det forteller òg veldig mykje\mye om om korleis\hvordan det var å leve der, altså korleis\hvordan vanlige folk i %eee Norge hadde det på et bestemt tidspunkt.


samtidig så er det en kilde òg som forteller veldig mykje\mye om legene sjøl, altså det forteller noe om deres blikk på fortida altså deres eller deres blikk på befolkningen deres blikk på på andre mennesker så det er en kilde som kan brukes på mange måter.


jeg er jo først og fremst sosialhistoriker og er jo opptatt av det kilden forteller om sosiale forhold og og korleis\hvordan det var å leve for folk i et bestemt område.


altså hvor mange hadde tuberkulose, hvor mange leger fantes, ko£ hvor %eee ka£ hvor mange dødde det året i det distriktet, ko£ korleis\hvilke sykdommer hadde dem, og så videre


da er det på en måte sånn at du kan du kan både få en del fakta om fortida men du kan også få noe mer eller?


du du f£ som f£ som fakta om fortida kan du si så er det brukt som som ei beretning.


som levning så er det forteller det om korleis\hvordan legene vurderte situasjonen altså korleis\hvordan %emm legene så på.


altså legene var jo på en måte %emm en veldig %eee altså dem hadde en høg posisjon i et lokalsamfunn og dem var %eee borgerskapets %eee representanter i lokalsamfunnet.


dem hadde %eee vurderinger av de andre altså av befolkninga i lokalsamfunnet som %eee som som det forteller like mykje\mye det forteller både om korleis\hvordan det var å leve for vanlige folk men det forteller óg veldig mykje\mye om korleis\hvordan legene vurderer det.


det hørtes litt mer komplisert og tolkete ut enn %eee bare fakta om hvor mange som hadde influensa.


det bli£ blir det vanskeligere å jobbe med det på den måten eller synes det er mer spennende?


og når kom du over den her og hvorfor vil du jobbe med det?


%eee og for lokalhistorikere så er nok medisinalberetninger noe som %eee brukes en del som kildemateriale fordi at det gir en %eee ganske god kjennskap til kunnskap om informasjon om det bestemte lokalsamfunnet.


når jeg begynte å bruke medisinalberetningene det %eee det husker jeg ikke lenger.


men %eee jeg tror det er såpass vanlig m£ materiale å bruke for sosialhistorikere som jobber med %eee s£ avgrensa %eee steder avgrensa plasser sånn som jeg har gjort da i Rana og i i Skedsmo som vi har valgt i det hen\her tilfellet da Akershus amt.


og nå skal vi rett og slett ta en liten kikk på en viktig kilde til %eee va£ hvordan det var å leve i attennitti.


%eee vi kan se vi har fått et sånt fint dokumentkamera som det heter kikke på det her %eee.


den observante %eee leser med godt syn %eee vil se at det står litt i parentes på fransk her det viser seg at det er fordi og hele det er et helt forord også på fransk fordi %eee fransk var liksom statistikkens språk %eee på den tida her.


og det fikk jeg vil ikke si streng beskjed men det ble hinta om fra Statistisk sentralbyrå %eee sin bibliotekar da jeg fikk låne den her at de har en veldig stolt historie nemlig at %eee i nittenførtitre så ville den tyske okkupasjonsmyndigheten at det her franske forordet i medisinalberetningen skulle byttes ut med et %eee på tysk.


og det motsatte de seg da i så stor grad at de trenerte arbeidet med medisinalberetningene i så stor grad at det ikke kom noen verken i nittenførtitre eller førtifire, det kom ikke før i nittenførtifem og da var mye tjukkere da så det er de veldig stolte av på %eee på S_S_B\SSB rett og slett.


men vi skal dra bla oss fram til Akershus amt og hva har vi her?


vi har tabeller %eee og det er delt opp i ulike %eee kretser og områder.


%eee jeg jobba jo som jeg sa med Skedsmo så da var det jo i så fall da var det jo Aker %eee legedistrikt jeg så på som da består av Aker Asker Bærum Nittedal og Skedsmo.


så står det %eee %eee videre det er ikke så lett å se det men det står om flateinnhold det står %eee innbyggertall på det bestemte året altså hen\her i attennittien antall leger i det distriktet, antall jordmødre, og al£ antallet hjelpevaksinatører som det het.


men akkurat det med hjelpevaksinatorer er ganske få andre steder så da hadde de altså tre hjelpevaksinatorer i Aker og bare én i Asker %unint.


her står det da om de ulike sykdommene og hvor mange utbrudd det har vært det er tyfoidfeber, barselfeber, vannkopper og skarlagensfeber, det var det mye av.


samtidig så er er det en ganske frodig tekst og det er kanskje den teksten som følger som jeg synes er mest interessant å jobbe med for det gir dem vurderinger av altså korleis\hvordan skal hen\dette tolkes, hva skyldtes de ulike sykdommene %eee dem gir fortellinger om, %eee vær og klima.


altså hadde det vært dårlig vær uvær %eee sånn så hadde det betydning for %eee for levestandarden og helsesituasjonen i befolkninga.


dem gir vurderinger om kosthold, om levemåte, om sedelighet, %eee om altså en en rekke sånn mer etnologiske informassj£ sj£ informasjon om om %eee de enkeltes %eee om det enkelte samfunnet da.


%eee %unint jeg glemte litt i sted å si litt om på en måte bakgrunnen for hen\disse medisinalberetningene at dem altså nevnt at dem vart\ble %eee på£ legene vart\ble pålagt å begynne og skrive dem i attennulltre og og bakgrunnen for det er jo på en måte altså syttenhundretallet hadde vært en periode med %eee mange epidemier og mange sykdommer.


pest for eksempel var var en tilbakevendende %eee et problem på syttenhundretallet %eee det er ikke sånn som en del tror at det er på en måte svartedauden som er pesten.


de£ p£ pest har vært vanlig på en måte gjennom f£ f£ mange hundre år sjøl om det er den svartedauden vi kjenner som sjølve pesten så har det vært vanlig.


%qqq men men i det hele tatt så har det jo vært mange epidemier folk hadde svak helse %emm la£ lav gjennomsnittlig levealder og en utbredd sykelighet blant befolkningen og særlig var det høg spedbarnsdødelighet som var det store problemet.


så det som da skjer utover på altså f£ f£ siste delen av syttenhundretallet du begynner å få ønske om å ha at myndighetene må ta mer grep for å å bedre helsesituasjonen i befolkninga %eee %qqq.


%eee og det det ja dem begynner å på en måte utvikle det vi kan se på som mo£ det moderne %eee moderne helsevesenet altså vi vi for i i totusenogtre var det vel så feira vi firehundreårsjubileet til det moderne helsevesenet.


så det er regnet tilbake til %eee skal vi se det blir sekstennulltre.


%eee og da valgte en den første offentlig ansatte legen.


hvert fall han vart ansatt i Bergen og han der fra da regner vi det moderne norske helsevesenet, men så er det på en måte på a£ attenhundretallet du begynner å få på en måte %eee enda mer mer satt i system da med sunnhetskommisjoner og sunnhetslov og da den rapporteringa som legene %eee legene kom med.


for det forteller jo på en måte historien om selve sunnhetstilstanden da, om helsa hvordan den ha£ helsa til folk %overlapping, men så forteller den jo samtidig historien om de som forsøker å %eee gjøre noe med det i legene men også de som forsøker å få kontroll og oversikt over samfunnet, for staten er jo ikke noe sånn statisk %eee som har vært det samme hele tida.


det er jo noe som skjer akkurat på den tida her at staten måtte vokse fram på en litt annen måte enn før og forsøke å få kontroll og oversikt  %overlapping.


forsøker det %overlapping den moderne stat som begynner å ha ønsker å ha oversikt og kontroll over helsesituasjonen i befolkninga %eee og det henne\her handler jo om %qqq på attenhun£ altså det er en stor diskusjon blant historikere om %eee altså du begynner å ha nedgang i dødelighetstallene fra siste halvdel på syttenhundretallet og framover.


altså da går dødsratene ned og du får befolkningsvekst %eee og det samtidig som du får industrialisering, du får urbanisering, altså folk flytter inn til byene, du får en stor arbeiderklasse og med det så får du nye s£ typer sykdommer, nye typer helseutfordringer, særlig blant flat£ fattige folk og b£ i arbeiderklassen.


så det òg er jo med å legge et grunnlag for at myndighetene ønsker å gjøre noe med den helsesituasjonen som oppstår %eee og da det er den moderne st£ nasjon begynner på en måte å skal ha kontroll over helsesituasjonen i befolkninga.


%eee så d£ t£ det er noe med at det forteller noe om den moderne staten sin fremvekst samtidig som det forteller om både demografiske forhold og sosiale forhold og økonomiske forhold i Norge på den tida når det moderne helsevesenet vokser fram.


og det er jo en sånn opplysningstankegang til grunn her også om at verden rett og slett skal bli bedre ved hjelp og kunnskap legevitenskapen da i det tilfellet her.


%eee skal vi se jeg må bare %overlapping.


og kolera %eee altså de£ altså kolera var et stort problem %eee som er en akutt tarminfeksjon som som fremdeles er et problem i andre deler av verden men som var et helseproblem særlig knytta til vann og vann renheta på vannet.


%eee nå vet ikke jeg hva skarlagensfeber er.


%eee ja men jeg kan ikke å ta det på %eee.


en varm feber, men det er jo mindre dødelighet enn difteri i hvert fall, men hvis vi går bort videre fra sjølve tallene og hvilke sykdommer de hadde så står det mye interessant der og spesielt kanskje under det som kalles hygieniske forhold.


%eee og der har vi jo henta det %eee tittelen på dagens %eee samtale %eee kan lese så vidt hva som står her skal vi se.


det er fra Ullensaker distrikt så er det da %eee distriktslegen der som har skrevet som har rapportert inn og der skriver han at allmuens levesett har de siste år ikke undergått syndelige forandringer.


dog må det antas at den i det hele forbedres.


man bruker nu alminnelig, velstekt brød, dels fra byene, dels fra bygdenes bakeri.


kaffen misbrukes især like overfor den oppvoksende barneflokk der tømmer den i store kvantiteter hvorar£ hvorav man især kan se merker i de fattige familier.


barnene ser gråbleke ut, er magre, anemiske, klager over kardialgi og andre fordøyelsesbesværligheter.


barnene ser gråbleke ut det høres jo %eee ikke bra ut.


ja og da var det jo kaffen som var det store problemet som var forklaringa til han legen %eee på at %eee %eee de helseproblemene.


og det er verdt å merke seg at kaffen er en gjenganger i veldig mange medisinalberetninger for jeg har jo gått gjennom medisinalberetninger både for Trøndelag som jeg kjem\kommer fra sjøl %eee og Rana og og Skedsmo og og Akershus da %eee og andre.


og og det er en gjenganger altså kaffen var ei ei kilde til bekymring hos legene i den tida.


ei forklaring dem gir sjøl på at det vart\ble drukket så mye kaffe og at det vart\ble et problem er at meieriene vokser fram på hen\denne tiden og at bøndene da foretrekker å selge kaf£ selge melka til meieriene istedenfor at folk drakk den direkte for dem tjente mer penger på det.


og dermed så begynner det folk£ befolkninga å drikke mer kaffi isteden for å drikke melk.


altså f£ før hadde de melk til eget bruk og så ble det til en vare.


så kaffe var bil£ bil£ kaffe var billigere enn melk da?


ja og ja det vart\ble altså dem kunne tjene penger på f£ å ha kontantinntekter på %eee mei£ %overlapping.


og det og me£ men ikke bare det men kaffen var jo òg bekymring ikke bare for barna men for òg den voksne befolkninga altså te£ jeg har mange kilder på en måte på på ko£ legene sin bekymring over kaffekjelen som stod på hele dagen.


%eee folk drakk kaffe fra tidlig morgen til seint på kveld og det vart\ble dårlig av det.


vi har det jo litt i dag òg du har jo stadig diskusjoner du har V_G\VG og Dagbladet som slår opp på framsida og sier at %eee altså hvor mykje\mye kaffe kan du drikke og er det skadelig eller er det det ikke så vi så den %overlapping.


det går jo altså det går jo en del kaffe %eee i løpet av en dag %eee på det huset her vet jeg men det er ikke %overlapping men hadde de grunn til å være?


jeg er ikke medisiner så jeg kan kan ikke noe om det men men %eee jeg kan på en måte si noe om k£ om på en måte en hva er det et uttrykk for, hva er det det handler om, korleis\hvordan %eee hva er det vi kan bruke det til å fortelle noe om %eee og jeg vet ikke om det er reelt eller ikke altså om på en måte medisinere vil i dag være enige om at kaffe er et helseproblemet eller ikke.


for det for det var det nok det var nok ei reell bekymring for at helsesituasjonen i fattige lag av befolkninga den var for dårlig.


det var et ønske om å hjelpe %eee ønske om å gjøre noe samtidig så er det òg %eee mye makt.


og den koblinga mellom makt og omsorg den synes jeg er veldig interessant, altså dem hadde på en måte makt til å moralisere og til å til å komme med dommer over andre mennesker sitt liv %eee i omsorgen sitt navn en reelt følt omsorg men som på en måte hadde den maktaspektet ved seg samtidig.


ja for det blir jo en veldig sånn ovenfra og ned %eee holdning da som kommer til uttrykk i de dokumentene her, men du tror de m£ d£ du tror at de mente det godt?


ja det %eee det %eee tror jeg også %eee har jo befolkninga òg utvikler jo etterhvert en veldig sterk tillit til legene altså legene var jo på en måte %eee tok over nesten guds rolle sant, dem var herskere over liv og død, dem dem hadde en veldig tillit til at legene kunne gjøre noe.


%eee som som nei at dem erstatter jo altså så kvakksalvere og %eee kloke koner og og får en på en måte sånn autoritet og blir en sånn sannhet i %eee i i befolkninga en£ folk har tillit til at he£ det dem står for det er %eee det er på en måte sant og det er rett.


og utviklinga av antallet leger altså det det vokser jo òg hen\denne tida.


i på begynnelsen på syttenhundretallet så var det fem leger i Norge mener jeg å huske på %eee så blir det i attenfjorten er det rundt femti og så rundt attenfemti så er det tre hundre og femti.


så det det er det klart at du begynner å få en dem begynner jo å å være bosatt og ha %eee innflytelse over hele landet ha sin legedistrikter over over hele %eee hele landet.


og hva hva slags %eee samfunnssyn tror du på en måte de hadde, eller hvordan kommer det til uttrykk her?


nei det som jeg sier altså det er en en en blanding av makt og omsorg og og det er mange sitater fra legene som som er oppriktig opptatt av å hjelpe og b£ forb£ og bedre situasjonen %eee.


men jeg tror nok samtidig at dem er m£ blind for og ikke ser på en måte at dem har en en overordna posisjon og står i e£ et maktforhold til dem dem %eee snakker til da.


det var et arrangement her i forrige uke om %eee ny bok om Eilert Sundt som s£ handla en del om det at han var jo en del av den bevegelsen som handla om å dra ut til fattigfolk og og forbedre dem %eee og gjøre livet bedre for dem nesten mot deres vilje.


og så snudde han %eee nærmest tvert om da og kom fram til at det var for mye moralisering var for mye ovenfra og ned og at %eee i stedet for å dømme fattigfolk for hvordan de levde så burde man prøve forstå %eee hvorfor de valgte å gjøre det på den måten.


og han ble jo så vidt jeg har forstått litt sånn nesten utstøtt da fra det gode selskap at han liksom hadde nesten snudd opplysningstanken %eee ryggen da men jeg vet ikke om det om det er på en måte spor av det samme i dag.


at %eee at %emm at liksom staten l£ via legene eller ved andre på en måte moraliserer %eee over folks livsførsel og tenker at m£ men på en slags omsorgsfull måte innimellom eller?


ja du har du det har du på en måte %eee i kraft av at du har %eee måt£ hierarkiske relasjoner og noen har makt så å til å til å definere hva som er rett og gal livsførsel.


men det er ikke bare legene i dag, du har jo mange andre òg som deltar i den samme på en måte debatten om hva som er rett og gal livsførsel.


media har en veldig viktig rolle i dag og på en måte kanskje tatt over den på en måte tatt over den posisjonen som legene hadde ve£ med at dem er den offentlige %eee %emm debattarenaen der du på en måte får presentert %eee syn på hva som er rett og gal livsførsel.


%eee altså det du er jo stadig at du har laussalgsavisene og tabloidavisene med nettopp sånn test deg selv og lever du sunt og %eee du s£ %eee drikker for mye kaffe eller du drikker for mykje\mye alkohol.


det du du trimmer ikke nok, du har ikke %eee altså du lever ikke på rette måten.


så på en måte så kan du si at dem har fått en altså det er det kanskje tydeligste uttrykket for i dag altså legene er nok mye mer dempa og og har sånn vitenskapssynet på at %eee mye mer drøftende å å på den ene sida sånn på den andre sida sånn.


du har ikke noen leger som går ut og sier at sånn må du leve, sånn må du ikke, mens tabloidavisene er mye mer %eee uttrykket på en måte det det unyanserte synet da %eee.


det gjorde legene før tenker du de var ganske direkte på %heh hva som var riktig å gjøre og hva som ja.


dem mhm\ja ja og det var ja og det var jo og men det var som sagt %eee jeg mener veldig bestemt at det er òg en omsorgsdimensjon til det.


skal jeg lese et enda et sitat eller fra mhm\ja fordi at at enda altså når jeg sa det at kaffen er noe som går igjen %eee over i veldig mange av medisinalberetningene.


andre er jo bekymringa for alkoholbruken %eee det det er ikke så veldig tydelig akkurat i den kilden fra Akershus ifra attennitti %overlapping ja %eee jeg har brukt flere så jeg har jo sett sett det s£ mønsteret som går igjen og da er alkohol et et tilbakevendende problem.


hen\her er det et sitat da om at nytelsen av øl og brennevin er derimot ganske påtagelig avtagende.


utskjenkingen av øl er blitt nektet på alle skyss-stasjoner.


distriktets økonomisk£ ja altså det var vel det som står om alkoholbruken.


%eee og det er sånn sånn altså dem kommenterer og sånn hvor selges det alkohol hen?


er det %eee altså hvor skaffer folk det?


korleis\hvordan er den i befolkninga %emm så i tillegg til kaffe så er alkohol en ut av det tingene som går igjen.


de hadde nok et veldig sånn samfunnsperspektiv da åpenbart kanskje mer enn det finnes noe som heter folkehelse og og samfunnsmedisin i dag også men det er kanskje den gangen virker det som at leger var på en måte ledende skikkelser i samfunnet og som hadde oversikt over det polit£ hele utviklinga på en måte på hel£ på en helt annen måte.


men jeg tenkte vi skulle gå videre og se da på nemlig hva du har brukt denne kilden til for du har ikke bare gjengitt %eee fakta og sitater.


%eee for et av de et av de grepene du har gjort er jo at du har laget det du kaller syntesekarakterer basert på blant annet den informasjonen her kan du si noe mer om det?


%eee nei jeg kar£ jeg lager det som jeg kaller syntesetyper eller syntesekarakterer %eee og %emm altså tank£ altså syntesetyper er fiktive skikkelser som jeg bruker til å formidle historier gjennom.


%eee begrepet syntese det kjem\kommer av av altså at jeg bruker det det kjem\kommer av at en syntese er på en måt£ per definisjon en sammentrekning av deler til en ny helhet %eee og det er nettopp det jeg gjør i %eee den boka altså at jeg skaper syntesetyper.


jeg bruker et kildemateriale trekker sammen det til et %eee et nytt en ny helhet og skaper da den nye helheten er fiktive personer som jeg bruker som formidlingsgrep det er selvfølgelig et kontroversielt grep og historikere er nok uenige om at det er rett å gjøre det om at det er mulig å gjøre det.


ja for det er jo ganske vanlig liksom i litteraturen å finne på personer i fortida men blant historikere kan jeg røpe så er det å finne på ting er liksom ikke så populært alltid.


%eee og så skaper jeg da %eee personer som jeg kaller %eee hva han heter han Peder er det det han heter han første %eee lille gutten jeg %eee starter med %emm og og en del sånn personer som jeg bruker til å å formidle med.


og tanken er jo at %eee altså %eee til til vanlige folk i gåseøyne til fattigfolk så dem har ikke %emm etterlatt seg så veldig mykje\mye kildemateriale.


altså dem som i størst grad %eee har etterlatt seg ki£ he£ he£ skriftlig materiale er at den skriveføre befolkninga og borgerskapet og overklassen kan du si.


%eee så så tanken er da at jeg bruker det kildematerialet jeg har, og så prøver jeg å levendegjøre det l£ gjøre det mer levende med å skape da %eee syntesetyper altså fiktive skikkelser men kildebasert skikkelser.


og der jeg starter da med Johan som er en en %eee liten gutt som jeg starter med la meg starte denne boka med et skrik.


det kommer fra Johan, et nyfødt lite spedbarn.


han er formet i min tanke, skapt av mitt språk, en ikke-eksisterende baby i en fortids bondebygd.


der ble han født en vinterkveld i attenfemti som en av Skedsmo herreds drøyt tre tusen innbyggere og så kjem\kommer jeg med beskrivelse og fortelling om Johan og korleis\hvordan han kunne ha levd, korleis\hvordan hans liv kunne ha vorte\blitt hvis han hadde %eee l£ levd basert da på kildemateriale.


jeg prøver å være ryddig med å si at han er en fiksjon og med men hva er det basert på %emm ja.


ja for d£ det altså det er jo et problem at vi %eee i den grad vi skal basere historieskrivinga på fakta og ting vi vet så vet vi jo forsvinnende lite om de aller aller aller aller aller aller aller aller fleste som har levd.


det er kun de aller færreste som vi vet noe ordentlig om, som vi har store fortellinger om, vi vet hvordan de var, %eee hva de gjorde og så videre.


mens en av de få tingene vi har da om vanlige folk på den tida her i Akershus amt rundt attennitti er sånne ting som det er her.


så jeg synes det er utrolig spennende at du klarer å bruke det til å gjenskape de samme personene p£ på lik linje som %eee Schweigaard eller noen %eee større personer som vi vet mye mer om at du klarer å bruke det.


men det er jo ganske liksom %eee %foreign til å være lokalhistorieskriving det vi nettopp har hørt nå.


det det er det og op£ men oppgaven min oppdraget mitt da fra Skedsmo kommune som var oppdragsgiver i for hen\denne boka det var nettopp å prøve å utfordre kommunehistorie som sjanger.


det var på en måte bestillinga til meg fra kommunen.


for det at tanken var at kommunehistorie var en en sjanger som hadde på en måte satt seg litt og var var litt litt traust litt %eee den var moden for å på en måte prøve ut nye grep %eee så jeg fikk frie tøyler fra oppdragsgiver og si at på en måte prøv ka£ se hva er det du får til.


%eee og det er klart at det var en kjempesjanse og så kan jeg si nå i ettertid at noe fungerer og noe fungerer ikke men men men jeg tenker jo at %eee det å prøve ut nye ting det er jo he£ helt grunnleggende for i akademia altså det er på en måte helt og et av grunnprinsippene i akademisk forskning det.


det at vi skal være villig til å prøve og dermed være villig til å feile òg og si at noe fungerer noe fungerer ikke, %eee men det men det er klart det er det er kontroversielt det jeg har gjort og e£ en del historikere har nok vært ganske kritisk til det.


men det som jeg synes er interessant er at den primære målgruppa hen\her som kanskje først og fremst e£ er da innbyggerne i Skedsmo og i Akershus, dem har vært veldig begeistra.


altså det er noe med å skrive på måter som appellerer til folk som ikke nødvendigvis er akademikere eller som er som ikke v£ leser historiebøker hver dag og tung teori og og og faglitteratur hele tida %eee så det er noe med at du jeg prøver å skrive på måter som kan være breiere appellerende da.


og de ka£ og folk kan jo finne på å lese en biografi om Napoleon på en måte mens de kan an£ antakeligvis ikke sette seg ned og lese medisinalberetninger da, så da gjør du jo gjør du jo historien om %eee vanlige folk levende på sa£ på samme måte som historien om store folk.


ja og får individualisert den for det er vel noe med at du %unint når du får løfta fram enkeltindivider så er det mykje\mye lettere og på en måte få et et forhold til det du leser tror jeg.


det er noe med altså du altså det er ikke uten grunn at biografier er et veldig populært populære bøker det selges mykje\mye av %eee og skrives mye av.


%eee og det er noe sånn hen\dette er en slags sånn minibiografier over vanlige folk i en %eee i en %eee hundreogfemtiårsperiode.


kan vi få %eee noen eksempler eller på hvordan da medisinalberetningen har kommet til liv?


%eee ja %eee skal vi se det er ikke bare b£ basert på medisinalberetningene men det er hvert fall jeg kan lese et lite utdrag %eee.


det her er vi da vorte\blitt kjent med Johan som %eee vokser opp da i i Skedsmo blir etterhvert sagbruksarbeider i Lillestrøm.


altså Lillestrøm var jo en sagbrukskommune med flere sagbruk som lå %eee lå der.


%eee og det er det kan lese litt så la oss bevege oss endra£ enda noen år framover i tid og inn på det lille kjøkkenet til Johans familie der husholdet er samlet rundt middagsbordet.


hadde han nå enda hatt og så er det sitat varm kaffe til henne og helst et glass konjakk, som var da altså det er et sitat fra en kilde.


det er en ja det stemmer, det er ikke %eee ut av det l£ l£ livsfortellingene eller l£ livshistoriene som er samla ut av %eee norsk fø£ folkeminne som ligger på folkemuseet som %eee livsfortellinger som folk har skrevet sjøl og fortalt sjøl.


så det er en annen person som har sagt det eller som har skrevet det men som som jeg da legger i munnen til %eee Johan eller i tankene hans.


og det er jo mange andre små detaljer der som på en måte er henta fra.


det %eee ja %emm altså hen\dette er jo på en måte gir jeg noe om informasjon og kunnskap om %eee altså lys altså korleis\hvordan du på en måte skumringstimen det gir noe om arbeidet altså t£ f£ korleis\hvordan han kom fra arbeidet ik£ %eee noe om vaske£ altså hennes husarbeid og vaskemetoder det kje£.


sånn at det er jo det det er en b£ b£ bitene med %eee det %unint litt mer litterære passasjene, dem er brutt opp med mer sånn tradisjonell historieformidling der jeg drøfter hva er det hen\denne kilden forteller?


hva er forklaringen på det og så videre og så videre.


og det er veldig flott skrevet jeg liker særlig det om %eee at de ikke kunne skru på parafinlampen ennå for da holder den ikke lenge nok, men så er det jo litt diktning også og når tenker du v£ har du liksom noe system for når du kan finne på når du kan bruke fantasien og eller hva fantasien din er basert på da?


og der er jo mi tol£ min på en måte påstand er jo at når vi skriver historie så har vi bestandig med oss et språk som vi har felles med skjønnlitteraturen.


%eee og vi vi bygger sammen da språket vårt til nye %eee fortellinger som i seg sjøl har er meningsbærende, som har på en måte betydninger knytta til seg.


altså det er det er både på en måte beslektet med skjønnlitteraturen og det er %eee vitenskapelig på en måte og har en vitenskapelig signatur.


for du har jo e£ gått veldig grundig til verks eg£ men når man leser det først så kan man tenke å det var jo en fin %eee scene på en måte som noen har funnet på men så går man inn og ser og så er det fotnoter også skjønne£ man ser inn i fotnoten og skjønner hvor hvorfor du har skrevet på akkurat den måten og akkurat den detaljen på den måten og sånn.


%emm det kan jeg jo %eee lese litt om jeg hopper da noen sider der jeg har diskutert litt mer om %eee jobben til han %eee til han Johan og og Karen og hva som skjedde med dem.


og og litt sånn overordna perspektiv på på noen mønster for hva som korleis\hvordan utviklinga er i Skedsmo.


så fortsetter jeg da n£ %eee med at da Karen satt ved kjøkkenbordet med mørke tanker i sitt ellers lyse sinn, var det særlig redselen for sykdom som opptok henne.


hun hadde s£ hys£ hostet stygt lenge  og hun kjente seg slapp og uvel.


om nettene merket hun feberen som herjet i kroppen og de siste månedene var hun blitt tynn og mager.


Karen var ikke den eneste som slet med sykdom i %unint.


og så kjem\kommer det da et sitat fra medisine£ medisinalberetninga.


sunnhetstilstanden var i det hele mindre god, navnlig flere steds på Romerike, hvor især en utbredt epidemi av difteri bidro til en fo£ til den forøkede sykeligheten sukket amtslegen i attenseksti.


og fortsatte, ved siden av denne forekom også andre epidemier innen amtet, således av nervefeber, skarlagensfeber, blodgang, kikhoste og kusma.


og så er på en måte min kommentar igjen de store epidemiene som tidligere hadde ført til skyhøye topper i dødsraten var på retur, men ble erstattet av sykdommer knyttet til s£ tettstedsutvikling, økt samferdsel, dårlige boforhold og slette hygienisk forhold.


altså hen\her veksler jeg går jeg over til historikerkommentaren der jeg kommenterer på en måte det legen sier, altså kommenterer kilden som som historikere gjør i %eee ordinære historietekster.


så hen\her har jeg på en måte et et avsnitt der jeg har både på en måte den fiktive si£ sy£ syntesetypen Karen, jeg har et direkte sitat fra medisinalberetninga, og jeg har min historiefaglige kommentar til det, så så den typen vekslinger er det mellom i hele boka da.


for det er jo sånn når det er av de og det var %eee smålenene hvor jeg er fra men %eee når det er X antall personer som har hatt tuberkulose da så er det jo plausibelt å anta at de har synes det var litt vanskelig og at det har at det er jo skjebner da i alle de tallene men som vi ikke har som vi har jo ikke tilgang til dem.


mens vi vil jo kanskje vite noe om det likevel og du skriver jo en del liksom om om hvordan de føler seg %eee og da har du jo liksom.


ja det er klart det det kan jeg jo ikke vite og jeg har jo jeg diskutere jo det mer grundig i et metodekapittel altså jeg jeg kan jo ikke vite hva menneskene følte før %eee så det har vi i liten grad kilder til %eee men jeg kan nå£ anta noe ut ifra altså generell historiekunnskap om %eee perioden.


og %eee altså hva jeg mener på en måte er %eee fruktbar tolkning av det da.


og så skriver jeg da om om nettopp tuberkulose, korleis\hvordan den ramma, hva vi vet om det sånn historiefaglig sett, altså hvem vart\ble ramma, %eee ko£ korleis\hvordan %eee utvikla seg sykdommen seg og så videre.


så det òg er et eksempel på på en måte hvor du kom£ hvor jeg kombinerer da den fiktive personen med %eee kildene og òg %eee min historietolkning og k£ kommentar til det %qqq.


jeg tenker at du må bruke på en måte dine egne menneskekunnskaper også og dine og hva du vet om følelser, mens de kunnskapene handler om hvordan folk føler seg nå.


tror du %eee tror du det er et belegg for å tro at folk f£ følte på lignende måter før?


nei jeg tru£ jeg tru£ det er et veldig vanskelig spørsmål %eee.


jeg trur ikke det er sånn som s£ altså Sigrid Undset er jo ofte sitert på %eee altså et veldig kjent utsagn om at %eee der hun sier noe sånt som at menneskenes hjerter forandrer seg aldeles intet %eee.


og det trur jo ikke jeg trur at det måten vi føler på hva vi føler og hva ka£ koss\hvordan vi uttrykker følelser d£ det er jo noe som er historisk foranderlig.


%eee men læll\likevel så tenker jeg jo at noe er det på en måte så altså dødsangst har sannsynligvis alle mennesker hatt.


%eee s£ s£ opplever du a£ å miste en unge så ha£ opplever du sorg.


%eee men men det det er kompliserte diskusjoner altså sånn at sånn at jeg shø£ mep£ men jeg mener jo at i akkurat de tilfellene jeg gir eks£ eksempler og prøver å si noe om følelser så er det %eee litt basert på kildene men og litt sånn at jeg jeg vil anta at %eee sånn kunne vært da òg.


men jeg kan jo kildebelegge alt der og det er det jeg tenker som gir den friheten som den %eee skrivemåten gir og at altså at du det jeg bruker en generell historiekunnskap sjøl om ikke alt er kildebelagt.


men dem var jo veldig fattige og det skriver du også litt om at de hadde på en måt£ de var veldig fattige med og de hadde samtidig var jo før egentlig arbeiderbevegelsen vokste fram i noen ordentlig grad så det ikke fantes nødvendigvis noe noe sånn de kunne kanaliseres ut i da den frustrasjonen over de forholdene man opplevde.


det var jo en frustrasjon sikkert over %eee situasjonen altså over over sykdom over at det dem så, samtidig som %eee som %eee dem levde jo med det, dem var jo vant til det, dem var på en måte %eee dem var vant til sykdom på en helt helt anna måte enn vi er i dag.


ja og %unint du nevnte litt om det i stad men hele det her grepet med å bruke statistikk og virkelige fakta %eee til å dikte fram %eee personer som ikke har levd men som kunne ha levd %eee.


fikk du en del motbør %eee for det også i du nevnte at de vanlige leserne var de mer positive.


ja %eee men men absolutt òg historikere altså det det har vært blanda der s£ vil jeg si jeg hæ ja takk takk %heh.


%eee det jeg prøvde var jo å å invitere til en debatt.


jeg skulle ha ønska at vi kunne på en måte %eee tatt på alvor de grepene jeg gjør og så på en måte diskuterte dem, hva fungerer, hva fungerer ikke?


det vart\ble det ikke as£ det synes jeg er litt synd.


jeg synes at t£ på en måte at det var verdt å å f£ ta en sånn v£ faglig diskusjon om hva hvor langt fører det, hva %eee kan vi gjøre, hva kan vi ikke gjøre?


%emm for det var jo ikke på en måte et et forsøk på å si at ikke si at hen\her har jeg svarene, hen\her er måten vi skal gjøre det på, men å si at hen\dette er én mulighet blant flere muligheter.


korleis\hvilke andre muligheter er det ka£ korleis\hvordan kan vi gjøre ting på på nye måter?


at på en måte prøve å åpne opp feltet %eee nettopp ut ifra en sånn tanke om at henne\dette hen\her er %eee diskusjoner som vi må ta og det å prøve ut ting på en måte skal vi ikke være så redde for.


og særlig i akademia så skal vi ikke være redd for å å teste ut hvor vi kan %eee hvor langt vi kan gå.


%ttt det blir jo et veldig fattig bilde av fortida hvis vi ikke har med fattigfolk siden de aller aller fleste var veldig fattige, og det blir jo også fattig forståelse av det hvis det eneste vi får vite om dem er statistikker og tall da, så jeg syns det er veldig vellykka.


da takker jeg så mye for at du ville komme på premieren for Min kilde.


det kommer et helt nytt program for Nasjonalbiblioteket i neste uke.


%eee og så må jeg også nevne på lørdag så skal det holdes et veldig flott %eee foredrag i denne sal klokka to.


det er Trygve Riiser Gundersen som er litteraturviter og forlegger som skal snakke om %eee haugianerbevegelsen og bøkene de leste.


det tror jeg blir veldig veldig fint og jeg håper mange vil komme da.


tusen takk for at dere kom hit nå i kveld.


mitt navn er Marte-Kine Sandengen og jeg er utstillingsansvarlig i Nasjonalbiblioteket.


vanligvis lager vi utstillinger her på huset der vi anstrenger oss for å formidle bøkenes innhold.


vi leter etter gode måter å formidle teksten på, vi fortolker og sammenligner, vi forsker og spekulerer i fortellingene.


om det så er bibelens budskap folkeeventyrenes folklore Wergelands høystemte diktning eller vig£ Vigdis Hjorts familiedrama så er det ikke det vi har vært opptatt av denne gangen.


det som har vekket vår begeistring og interesse er hva slags format en bok er utgitt i, hva slags type innbinding boken har, og hva slags papir den er trykket på.


med fare for å bli overfladiske har vi denne gangen konsentrert oss om boken som fysisk objekt om alt det som gjør at vi kan kjenne, se, lukte og høre en bok.