men %eee Jon Marius %eee vi skal snakke om forskninga som du gjør, men først så syns jeg nesten %eee vi har pirra lite grann ved å å %eee å snakke om de samarbeida du har hatt %eee.


har du lyst til også ta oss tilbake til en sånn herre %eee sånn kjapp %eee nærmest sånn biografisk gjennomgang av din %eee historikk som %eee?


altså jeg begynte jo da som %eee som %eee seg hør og bør så begynte jeg som sånn student£ %eee du vet sånn vo£ studentlydtekniker på Samfundet i Trondheim %eee nå£ mens jeg studerte der.


og så %emm så balla det lite grann på seg, og så etter hvert så så så begynte jeg å prioritere da å jobbe med musikken mer og mer.


mindre og mindre studier, mer og mer musikk.


ja jeg spilte i band %eee spilte i Tre Små Kinesere blant annet.


jeg har vært %eee litt sånn %eee k£ sånn hadde med en sånn sampler og var %unint litt sånn det gjorde masse fancy greier sammen med de, og så %emm og så etter hvert så flytta jeg til Oslo og fikk jobb i noen studioer der og og endte opp til slutt med sammen med Tromsøs to av Tromsøs  store musikalske sønner, Espen Lind og Amund Bjørklund.


så jeg hadde s£ jobba i et produksjonsteam sammen med de da, så jeg har tilbrakt utrolig mange tusen timer med de to %heh i studio.


%heh korsen\hvordan er deres %eee %foreign %eee %heh og %overlapping.


trengt inn i et studio med dem det var greit?


ja også veien videre da har det jo begynt å åpne seg.


ja Idol-David ja, og fra Andenes, er det ikke det?


ja han fantastisk fyr og og gjorde og og masse norske ting da også en del engelsk-amerikanske ting og hadde et samarbeid med Stargate som mange har hørt om, et stort %eee altså %eee.


ja ja de var Trondheimsbaserte og da og altså %eee da var de tre stykker da, altså Hallgeir og Mikkel og Tor Erik, og og og de på en måte tok oss litt under vingen, og da hadde de ganske stort sånn internasjonalt kontaktnettverk, så vi fikk tilgang til og og og liksom litt sånn med sånn %eee litt kanaler ut da.


ja og sånn helt kort, Stargate dem er linka til noen av de v£ største popartistene %eee som vi har i verden.


ja og det er et av de et av de største pro£ produksjonsteamene i historien faktisk.


ja for liksom de har produsert den nye %eee den siste Coldplay-plata, og de har gjort sånn dem har gjort masse Katy Perry-låter, Fireworks, og d£ %eee liksom gjort en hel altså masse masse masse låter da.


og og da va£ og da var vi liksom med på den der første bølgen da, og vi satt liksom i studio for vi hadde nabostudio til Mikkel og Tor Erik da i New York, og satt der og og og mekka, og og fikk gjort noen noen veldig store låter da.


de største låtene som som på en måte jeg har vært med på da, ikke som å ikke med å skrive men på en måte å å å spille inn og produsere, det er det er den %eee Irreplacem£ Irreplacable med Beyonce %eee også er det %emm.


det er en ordentlig hit, også er det Hey soul sister med Train.


så så det så så det er jo også vært litt sånn vært med på veldig mye artige ting %eee der.


og så men så %mmm på et punkt så jeg har jo familie og unger og alt dette her, og og på et punkt så valgte vi da å f£ å flytte hjem å flytte til Tromsø for der hadde vi familie.


og da var det samtidig med at vi eller grunnen til at vi kunne flytte og at jeg fortsatt kunne jobbe var at vi hadde %ttt %eee, altså det da var internett blitt raskt nok til at man kunne drive og sende filer fram til sånn ja %eee godt ut på totusentallet så dreiv vi å sendte filer med sendte harddisker med Fedex liksom fram og tilbake.


men så men så på et eller annet punkt sånn %emm ja for en ti tolv år sia så begynte det å bli sånn at du kan bruke YouSendIt da, og det var liksom det store altså sendte vi som sånne pakker med filer, og det var helt fantastisk at man kunne sende ikke sant det var %eee husker når vi fikk det til å virke og bare å.


ja og han %emm han %eee vi hadde lufta det at vi hadde litt tenkt på å være litt i Tromsø da og så og han drev og skulle sette opp et studio.


også traff vi han tilfeldig egentlig på Kaffebønna, så vi k£ kom vi litt i prat og han %unint, men hva skal vi ikke prøve å få til etter annet og ikke sant, og så satt vi på Kaffebønna så satt vi og tegna på en serviett liksom, hva må vi ha for at det skal være et ordentlig studio i Tromsø?


også også han er jo så utrolig driftig, sånn at han bare så ringte han meg, det var bare altså noen uker etterpå, så tenkte jeg vet du hva Jon Marius jeg tror faen meg jeg får det her til, %heh også også og da var det det som ble Kysten studio da som han hadde %eee sådd kimen til der.


ja i Tromsø de som er godt kjent her ja %heh.


men men så det er ikke noe særlig akademisk over det, så tar du en akademisk vending.


ja ja for da og da da er det sånn at da er det %mmm den daværende dekanen ved Kunstfaglig fakultet, altså Håkon Stødle og %emm og Anne Aagaard som og fortsatt er administrativ leder, de de de %eee ha£ %eee var på utkikk etter noen som kunne undervise i musikkteknologi da.


så og så og så etter litt sånn fram og tilbake, så fikk jeg da på en måte en %eee begynte som timelærer da ikke sant så går man liksom gradene oppover, og nå et£ etter hvert så ble jeg da til slutt førsteamanuensis i i musikkteknologi %ttt.


så du kombinerer altså en %eee full£ fulltids akademisk syssel med produksjon av musikk på verdensnivå?


ja,og og det er jo det som er fantastisk med det å være ved et kunstfaglig fakultet, fordi at da er det da er det, altså det er jo mitt musikalske virke på samme måte som en en en %eee altså Sergei som underviser %eee som er professor i piano som som gjør konserter og sånn så er det så jeg gjør da produksjoner som en del for å holde meg relevant.


og og ikke sant og det er jo selvfølgelig veldig artig å vise til studentene at ja her er her er liksom den låta som jeg gjorde med Nils Petter %eee i fjor og den ja han fikk jo Spellemannprisen akkurat og ikke sant.


%heh altså produksjonene blir en form for både %emm didaktisk eller pedagogisk empri og forskningsempiri samtidig?


sånn at så sånn som det her med Nils Petter-plata den har jeg også gjort en paper på som jeg presenterte nå før jul i fjor %eee og d£ og jobber med en artikkel basert på det hvor jeg sammenligner produksjonsprosessen som vi gjorde og %eee med hvordan je£ %eee Jan Erik Kongshaug %eee spilte inn %eee Belonging med Keith Jarrett og og Jan Garbarek på syttitallet.


og liksom sammenligna %unint gjort intervjuer med de guttene fra som spilte inn Belonging da og og og og med med de som jeg jobba sammen med på.


men hva hva %eee altså jeg skjønner jo at det er jo store forskjeller fra å liksom assosieres med digre altså sånn derre superstjerner og bo i New York og og og være med på å skrive %eee hitter som drar inn milliarder %heh av dollars %eee til å å være her i Tromsø og rett og slett drive forskning og finne ut litt av korsen\hvordan ting henger sammen.


hva %eee ka£ var det et vendepunkt der, hvor du bare slapp %eee spaken holdt jeg på å si og sa det her %heh?


ja nei altså når jeg flytta så var det så var det ikke en %eee da da da fortsatte jeg egentlig bare i samme altså jeg %emm.


%eee de fortsatte å sende meg filer, og da var det sånn at når de de satt der og jobba så så s£ ikke sant så på grunn av tidsforskjellen da så var det sånn at når de liksom dro fra studie£ studio om %eee på kvelden sånn i tolvtida så s£ lasta de opp filer, og da hadde jeg det sånn at jeg når jeg kunne levere i barnehagen, mikse og gjøre det som var min del av arbeidet da, og så sende av gårde filene til de %eee, dra og hente i barnehagen, og de fikk den akkurat når de kom i studio.


så det var helt sånn perfekt altså, så vi hadde sånn tjuefiretimersoperasjon gående der noen år da.


men så etter hvert så forandra på en måte %eee altså ikke sant musikkbransjen er jo i stor endring også teknologisk, og og etter hvert så for£ forandra det lite grann hvordan vi trengte å jobbe, samtidig som jeg fikk altså jeg prioriterte da mer og mer det å jobbe akademisk altså som lærer da.


sånn at jeg fikk større og større stilling og fler og fler studenter, og og også trivdes veldig godt med å gjøre det.


så barnehagen var sånn to etasjer under Rockefeller center, og det var %unint det var bare var bare styr ikke sant sånn at det er mye bedre å for barn å vokse opp her.


du er samboer med en av de de holdt på å si største navna i Tromsø, hun Anneli Drecker?


kan vi gå til den der musikkteknologiske forskninga fordi hva når du.


%emm vi har jo hatt noen erfaring i Tromsø allerede om at det har vært forsøkt å sende %emm sette opp te£ opera på kinoen, at vi har fått sitte i kinoen og høre opera samtidig som de hørte operaen på Metropolitan.


%eee og så ha£ vet vi at dokker\dere har jobba med å prøve å få til samspill mellom U_S_A\USA som er så har så annerledes tidsfase enn som oss altså man har spilt sammen, li£.


ja lange avstander o£ både i tid og rom.


ja og det dette er det et et et %eee prosjekt som jeg kom inn i %eee tidlig når jeg etter hvert ble ble ansatt ved konservatoriet som var World Opera-prosjektet som ble leda av Niels Windfeld Lund %eee som jobber ved dokumentasjonsvitenskap her %eee på %eee i på U_I_T\UiT Norges arkt£ arktiske universitet %heh.


%eee og %emm %eee og han hadde et større prosjekt %eee gående da allerede som var et samarbeidsprosjekt med Stanford, N_Y_U\NYU, McGill %eee og den Det Kungliga Tekniska i Stockholm hvor man hvor vi satt opp et sånn s£ %eee spesiallagd programvare som gjorde at vi kunne %eee altså at vi kunne spille konsert som foregikk på alle de stedene samtidig.


og selvfølgelig én ting er jo på en måte at du må sende via masse ruter og sånne ting som introduserer en del forsinkelser.


men så er det også det at du har altså bare altså ly£ signalet brer seg i ledningsnettet med lyshastigheten, og bare bare det gjør at du får liksom en en sånn tredve\tretti førti millisekund forsinkelse som vil si at istedenfor liksom hvis vi står og snakker sammen så plutselig så så hadde vi stått i hver vår ende av en konsertsal og skulle snakke sammen ikke sant.


og fordi og og det er jo ikke helt umulig å tenke seg at man kunne stått kanskje i hver vår ve£ hver sin ende av en konsertsal og spilt sammen.


men i tillegg så er det det at du har på grunn av den her nærmikkinga og all måten man må jobbe for å unngå at det blir sånn feedback og masse sånn ekkogreier og sånn så så må vi så så blir det veldig vanskelig da å spille ikke sant.


hvis vi skal spille liksom holde liksom et tempo og sånn en time og en klokke så så så blir det en sånn forsinkelse, så blir det helt sånn så det blir sånn %unint hele tida.


at man måtte liksom skape kunst som fungerte innafor en en en, altså skape musikk som hvor tid time liksom klokke ikke er viktig men samtidig som man er interessant å høre på.


neste skritt er og det er en sånn %eee det som vi jobber med, og som %eee det som er litt sånn det det store innafor det her utrolig smale fagfeltet, det er jo det er jo da det som kalles for prediksjon.


ikke sant ja og og og liksom det som jeg s£ et prosjekt som jeg er i gang med nå akkurat fått finansiering fra fra U_I_T\UiT %eee Norges arktiske universitet %heh.


e£ e£ ikke sant vi har jo noe sånn derre sånn eksperimentelle prosjekt da som man kan få få få penger til, og da da har jeg fått penger til å prøve å utvikle en maskinlæringsalgoritme som kan altså det og den liksom %foreign er at å å lage en algoritme som kan forutse hva Bugge Wesseltoft skal spille om tredve\tretti millisekund.


nei nei nei mye mer mye mer spennende enn det egentlig.


sånn som at dere har fått med dere at at NASA har funnet noen nye planeter nå fordi at de har liksom brukt maskinlæringsalgoritmer %eee til å å å å jobbe med med det her keplerbildene funnet liksom nye planeter som mennesker da har oversett ikke sant.


håpet er da at den da£ her datamaskinen skal eller det her algoritmen da skal kunne klare å lage et møn£ se et mønster som vi ikke kan se.


altså %eee jeg tenker at jeg syns at Bugge er en av de store improvisatorene ikke sant i den i moderne musikk.


ja det var derfor det var litt sånn spesielt at du altså jeg hadde skjønt det hvis det var blues.


da veit man som oftest hva hvilken akkord som kommer etter.


og for å være en god komponist så må du ha begge deler, og og og der er det en liksom og det å klare å lage en algoritme som gjør begge de to tingene, det er veldig vanskelig.


mens det du men og så det å lage en hel Bugge Wesseltoft-sang ikke sant det er det er det krever et geni.


mens %eee mens hvis du men det å se men å se kanskje et vindu på ti millisekund, fem millisekund, tredve\tretti millisekund ikke sant, du spiller %unint så vet du at det kommer du vet mest sannsynlig hva som kommer ikke sant.


og og og det samme og det og det er liksom hvis Bugge spiller %unint, så og liksom så kommer han mest sannsynlig til å spille %unint.


det det det er en sånn det er en en sannsynlighetsting.


selvfølgelig er det jo på en måte når man snakker om det på det her nivået så blir det litt flåsete, men det det men dette her handler altså om å i en en sånn her setting hvor man spiller sammen, klarer vi å klarer vi å ta bort den her tidsforsinkelsen med en algoritme?


det er utrulig men fordi at du s£ vi snakker jo faktisk om at vi vi vi snakker jo på det utøvende planet, men vi snakker jo egentlig om en utøvende planet.


ja %eee veldig spennende, veldig fin %eee betraktning ja.


det er et engasjement du har gjennom universitetet i %eee Kristiansand?


det er jo jeg gjør jo egentlig mye av det samme %emm som som lærer her, altså at jeg underviser, altså lærer studenter hvordan de skal bruke musikkteknologi i det musikalske virket sitt.


men mange av de jeg underviser her i Tromsø er jo musikere som spiller et annet instrument, altså jeg har gitarister og trommiser og sånn de fl£ de aller fleste eller folk som skriver eller noe sånt.


%eee %eee mens i i Agder så er det en en ren der er det ren elektronisk musikk, altså at folk jobber kun med laptop, så de kaller det for laptoplinja.


så det og det og det kommer vi vel også til å tilby her %eee.


der jeg vet ikke om vi rekker å tilby det i år, men %eee jeg vet at vi det er snakk om å tilby det, eller ja ja altså at at folk kan gå som produsenter eller som %eee elektroniske musikere da.


ja jeg gjør det altså jeg spilte var og spilte Julekveldsvisa med klassen til dattera mi på %heh når vi hadde konsert på Veitasenteret.


det var %eee det var en %eeee det var hardt %heh.


%eee nei %unint hadde god gammal gitar, men jeg savna laptopen %heh.


altså det her er jo helt det her er jo så stilig for at her er det jo både både innenfor forskninga og teknologien, og også i forhold til produksjon av musikk så er liksom verden bare blitt så bitte liten og så tett på.


vi sku£ vi skulle nesten hatt %eee mere tid med deg Jon Marius for at det er jo liksom flere ting etter hvert som vi har prata her som jeg tenkte å det her skulle vi %eee snakka mer om.


da går man bare inn på Universitetet i Tromsø, og så s£ %hhh så googler man Jon Marius Aareskjold, og så kommer man rett inn på hans %eee forskningsidentitetsside ja og da kommer man rett inn.


men men du sa tidligere at det var ved i Trondheim ved på husa samfunn£ altså studenthuset der du begynte Studentersamfundet der du begynte som, men men hvorfor teknologi?


hvorfor tok du ikke gitaren på ryggen og reiste ut i verden?


nei det det altså det det føler jeg at på en måte %emm %heh %unint det er det er et godt spørsmål, men jeg tenk£ jeg føler at det er på en måte det det er de£ altså jeg er ikke sånn sinnssykt flink musiker, også er jeg ikke sånn jeg er ikke liksom den flinkeste til å programmere datamaskiner, men jeg er sånn skikkelig bra midt imellom %heh.


jeg er ganske god på begge deler, så så så jeg tror det er det at jeg er på en måte %emm.


ja ja jeg jeg er på en måte ganske flink til til til begge ting, og det ser jeg at det er mange av de andre som er i inn£ innafor det her fagfeltet da.


hvor korst£ hvor er dette forskningsfeltet om femti år?


sånn som jeg opplever det nå nå kan det være at det her maskinlæringsgreia bare at det kommer til å kjøre over et stup eller %eee krasje i en vegg eller noe sånn, men sånn som jeg ser det nå så er det på en måte veldig mange av de tinga som %eee som %emm som vi nå er nødt til å gjøre sjøl det er det det det det l£ gjør datamaskinen for oss.


%eee også også tenker jeg at %eee at det er veldig lite altså %eee interfacet som man bruker for å deale med, altså når jeg nå sitter jeg ikke sant jeg sitter jo med en skjerm og ei mus og et miksebord på en måte og noen sånn fadere som man drar opp og ned ikke sant, men jeg tenker at det det det interfacet tror jeg er mye mer sånn altså den %eee.


ja ja altså måten jeg interag£ in£ jeg jeg interagerer med datamaskinen, den tror jeg er helt annerledes.


ja med s£ med stemme og med blikk og med hva det nå måtte være, og så %unint sånn og og og også det at liksom at man %eee alt fra sånn at jeg tenker at datamaskinen mi kanskje ikke står i rommet sammen med meg og det er ikke sant det er masse sånne spennende ting som skjer da.


ja det må jo bli %eee det må kanskje bli femti år til for at jeg syns ikke altså akkurat den her %foreign med et tastatur, ei mus og en dataskjerm, jeg synes ikke den har forandra seg nevneverdig på tjue år %heh.


nei nei eller ja og f£ eller femti år ikke sant.


ja nei det er sant det, men jeg tenker men jeg føler i hvert fall i en sånn musikkproduksjonsverden da, så føler jeg at det er en altså den %eee så tenker jeg at det det virker på meg som det er en stor endring der.


takk det samme, så hyggelig også snakke med dere også.


også så har jeg lært et par nye ord og det er %foreign altså forsinkelse.


det er et vesentlig ord hos dokker\dere.


det er det dokker\dere skal unngå, så det kan vi liksom ha som et motto at vi skal liksom forsøke å unngå %foreign.


ja ja ja så syns jeg du holdt deg bra Marit, selv om du sa du sk£ kom til å bli starstruck.


du får ta en selfie med han Jon Marius %heh.


fikk du lyst til å høre mer om han Jon Marius Aareskjold, kan du lese mere på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


lik gjerne podkasten vår på Facebook under navnet Observatoriet podkast!


neste torsdag kan du lytte til en ny forsker som kan gi deg noe å tenke på.


forskere ved U_I_T\UiT, Norges arktiske universitet, har utvikla en lita trakt på to centimeter med et filter i bunnen som %eee kan etterligne tarmen vår.


ved hjelp av det her filteret kan forskerne finne ut av hvordan medisin fungerer på mennesker.


det var bare en sånn bitte liten som så ut som en helt vanlig tablett litt sånn glasur utenpå, men ikke noen sånn stor dings eller noe sånt bare en sånn bitte liten, ikke noen kapsel.


det er nemlig for at i dag så er vår gjest %eee professor %eee, ok nå skal jeg holde meg fast her i legemiddelteknologi og biofarmasi ved Institutt for farmasi ved Universitet i Tromsø, Norges arktiske universitet %ehe.


altså det er jo %eee all den medisinen som som vi ser, eller som pasientene eller brukerne ser, det er jo en s£ heil masse stoffer som er satt sammen.


det er jo ikke bare den derre aktive den som skal gjøre oss friske, for det er jo bare en bitte bitte bitte liten del, men den må være pakka inn på en måte som gjør at det er enkelt å håndtere, altså tabletten går %unint an å ta i, og det er også laga på en sånn måte at de skal få den effekten som %eee som de er tiltenkt å ha.


%eee jeg kan komme på liksom oralt at du putter det i munnen, rektalt at du %eee ja %heh gjør andre ting.


ok %heh prøvde å være litt sånn ja opp i rumpa da, eller jeg bare jeg bare sier det som det er.


du kan smøre det på huden sånn at det går over huden.


du kan legge det i munnen, ha det øynene.


så det som er til felles det er egentlig at der er det slimhinner og og steder på kroppen som tar opp den der.


%eee huden tar også opp %eee s£ me£ noen stoffer %mmm, og andre ganger så er det jo ønskelig med en lokal effekt, at det ikke tas opp, og da %eee pakker man det inn på andre måter %mmm.


for korsen\hvordan er det det fungerer hvis jeg tar en %eee en tablett, og den havner i først i magesekken også videre ut i tarmen, og det er der den %eee fordeles i kroppen.


det er der %eee de aktive molekylene blir frigitt, og den går over tarmbar£ barrieren, over i blodet og kan sirkulere rundt i kroppen og komme frem til dit det trenges.


så %emm den prosessen med å få %eem den aktive substansen over den her barrieren den %eee den kan av og til være utfordrende, og der kan det ha noe å si korsen\hvordan medisin pakkes inn.


%eee altså %eee tarmbarrieren er jo der for å beskytte oss egentlig og for å passe på at vi får i oss de næringsstoffene vi trenger, og altså den har en veldig spesifikk funksjon, og noen stoffer går lett over og andre stoffer vil ikke kroppen ha i seg.


så %eee da må man av og til gjøre noen %emm grep %eee for å å få det her til.


sier du at kroppen velger å å motstå enkelte stoffer?


er farmasøyten og kroppen enig om at legemidler kan være farlig?


%eee legemidler i for store doser er farlig %eee, men %eee av og til har man en sykdom, så er det jo også veldig viktig å ha ei effektiv behandling for den her sykdommen, og da må vi av og til lure kroppen lite grann, for å at den skal skjønne sitt eget beste.


ja, og kanskje også %eee det som er ennå viktigere er jo at vi må før vi kommer så langt at vi faktisk gir det til et menneske og ser korsen\hvordan det skjer i kroppen, så må vi ha en ide om kommer det her til å fungere eller ikke %eee, så vi er litt inne på et tidligere stadium før det blir en medisin.


ser vi på innpakninga og så ser vi på er det sannsynlig at den her medisinen blir tatt opp i kroppen, og det er der vi har en liten hemmelig %eee duppedings %eee som vi er veldig fornøyd med.


jeg har snakka med deg litt på rå£ på forhånd for å prøve å forstå akkurat det her med med fordelinga av medisin i kroppen.


og jeg synes du fortalte det på en så veldig flott måte %emm %eee altså at medisinen %eee ikke nødvendigvis %eee altså nærmest %eee som en %eee en retningsstyrt missil oppsøker det området den skal, men heller som en en en spray med parfyme i et rom.


%ttt altså det som er på en måte %emm drivkrafta når medisiner tas opp i kroppen det er en prosess som vi kaller for diffusjon.


og den foregår sånn at hvis man for eksempel tar parfyme som et eksempel, sprayer jeg en dusj med parfyme i én ende av rommet, så er det høg konsentrasjon av duftmolekyler der, mens i andre enden av rommet så er det veldig lav konsentrasjon eller ingen konsentrasjon.


den går ikke bare til nesen til personen i andre enden av rommet, men den sprer seg i det rommet den har tilgjengelig.


så det derfor det også er viktig å vite hva det er man %eee man putter i seg for å å vite hva slags %eee bieffekter det kan ha på resten av kroppen, ja.


men så er det altså skal vi snakke om P_V_P_A\PVPA som er en forkortelse som jeg skal overlate til deg å å ta %eee, men forklar helt kort hva det er for noe.


altså P_V_P_A\PVPA det er en forkortelse som står for %foreign %emm, og det er rett og slett en en liten to centimeters %eee traktlignende sak %eee med et filter i bunnen, og på det her filteret så kan vi lage for eksempel en kunstig tarmmembran.


vi kan jo ikke sette er lik mellom vår tarmmembran og den lille kunstige saken vi har, men vi kan forutsi om det er sannsynlig at den kommer til å %eee gå over eller ikke.


nei det her det starta jo %eee når jeg var stipendiat %eee så det var jo veilederne mine som hadde den opprinnelige ideen %emm og så %emm gikk det veldig bra.


vi fikk kjempefine resultat så har det bare rett og slett balla på seg.


er det sånn verdensbyen£ gi£ begivenhet?


er det bare vi vi som har det her ved Norges arktiske universitet?


ja altså den er jo utvikla her og det er jo vi som er eksperter på akkurat den herre modellen %eee.


det fins også andre %eee modeller som også har som mål å kunne forutsi, altså kunstige modeller som %eee har som mål å kunne forutsi om medisiner kommer til å bli tatt opp i kroppen, %eee men akkurat den her er det den er vår %mmm.


det her var jo da %eee for noen år sia i sånn totusenogfem totusenogseks %eee og det var jo veilederne mine som som hadde det siste ordet i det her, %eee og de var ikke altså de var forskere eller begge to var professorer, %eee og de var ikke interessert i %eee patenter og innovasjon og.


de var interessert i forskning, så %eee så vi valgte å publisere, så det ligger åpent for hvem som helst kan %eee lese våre artikler og og bruke den her metoden, %eee så vi vil heller spre det glade budskap enn å patentere.


forskning for det globale samfunn altså.


det er veldig, veldig nobelt gjort da, men er det sånn at du tenker %eee noen %eee dager %eee når det er litt sånn trangt med økonomien at skitt altså, hva om hva om vi bare slang inn en liten %eee %heh søknad?


altså hadde hadde vi vært der i dag som vi var i totusenogfem totusenogseks så trur jeg kanskje vi hadde tenkt litt annerledes, for at det er et anna fokus i dag på at man skal patentere, og man skal ha det innovasjonsaspektet i forskninga si.


så det kan være at vi hadde gjort noe anna i dag, %eee men %eee nå gjort er gjort og da %eee får vi bare nyte at vi kan drive forskning og snakke med alle og fortelle alt vi har gjort.


men den herre den herre oppfinnelsen som du har vært med på å utvikle, P_V_P_A-en\PVPA-en %emm kan du bytte ut det, for nå snakka vi om at det det var %eee et filter som kunne gjengi korsen\hvordan tarmen ser ut, kan man %eee bytte ut det filteret for eksempel med å etterligne huden etterligne andre deler som man har lyst til å forske på?


vi har %eee vi har også laga en sånn %eee dings som etterligner huden.


så det er jo bare korsen\hvordan sånn her fettstoffer og komponenter eller ja man s£ putter i %eee den røra man lager filteret ut av %eee som avgjør %eee hva den etterligner.


så hvis man har noe som ligner på huden så etterligner man huden, mens har man noe som ligner mere på tarmen så er det den som er er målet å etterligne.


og %eee det her er jo noe som %eee jeg skjønner %eee altså nå nå vet ikke jeg så mye om korsen\hvordan dokker\dere jobber da, men jeg skjønner det at det her %eee korter ned tida %eee dokker\dere trenger å bruke på laboratoriet.


%eee vi fikk %eee for noen år tilbake Norecopa sin %eee pris for %eee reduksjon eller %eee erstatning fe£ av bruk av forsøksdyr %eee for det er klart altså når når.


hvem var det hvem som ga dokker\dere den Norecopa?


%heh jeg blir imponert over du klarer å å stokke tunga på det.


%eee så de jobber med å få på plass %emm altså retningslinjer for bruk av forsøksdyr %eee og prøver å erstatte bruk av forsøksdyr der det er mulig, og om man må bruke forsøksdyr at man gjør det i minst mulig grad og gjør det best mulig for forsøksdyra da.


så de syns at vår lille duppedings var såpass lur at den fikk vi en pris for, så det er jo veldig hyggelig.


%mmm også er det jo veldig hyggelig å kunne renn£ redde noen forsøksdyr også da.


jeg vet at det er fluer som blir mye brukt.


dem syns man kanskje ikke så synd på, men %eee men %eee korsen\hvordan er den %eee bruken %eee som du opplever det?


altså nå driver jo ikke vi med forsøksdyr for at vi har jo andre %eee metoder.


%eee jeg har jobba med forsøksdyr i andre forskningsprosjekter.


da jobba jeg med med mus %emm %unint altså.


de som jobber med forsøksdyr er jo oppriktig opptatt av dyra, %eee så dyra har det jo så bra som de kan ha det, men det er klart %eee de blir jo utsatt for %eee litt sånn ubehagelige ting av og til %eee.


skal du for eksempel forske på %enm brannsår så må jo dyret ha et brannsår, så det er og vi veit jo alle korsen\hvordan det er å brenne seg, så det det er jo noe med at man men man må jo alltid avveie %eee.


man må jo teste ut om ting er trygt før man gir det til mennesker, så vi vil aldri komme trur ikke jeg komme dit at vi kan absolutt ikke bruke forsøksdyr %emm.


det betyr altså at dem innenfor innenfor medisin som vitenskap, så setter man mennesket høyere enn dyret.


da er det ikke sånn der man er ikke jevnbyrdige størrelser.


det som er godt for mennesket, det kan koste for dyret.


det må vi vel kunne innrømme at sånn er det ja %mmm.


brutale fakta, men %eee det er jo nok %eee mange av oss som er i live takket være %eee gjennombrudd vi har funnet som følge av det.


og i grunnforskning så er jo forsøksdyr absolutt nødvendig %eee.


det er ikke sånn at jeg er motstander av bruk av forsøksdyr, men kan man erstatte det, og kan man redusere bruken, så er jo det veldig fint.


du %emm Gøril %eee en landsens jente fra Kjøpsvik %eee via Texas til %eee Tromsø.


ja nei jeg jeg vokste som sagt opp i Kjøpsvik %emm og har alltid vært veldig interessert i naturfag.


matte og naturfag det har vært %eee mine mine fag, og jeg har alltid hatt veldig flinke lærere i de fagene.


%eee så jeg gikk på videregående på i Knut Hamsuns videregående skole som det heter i dag på Hamarøy %emm var et år innom i Trondheim og studerte litt der før jeg kom til Tromsø og tok %eee utdanna meg til farmasøyt.


hva var det som gjorde at det var akkurat %eee farmasi?


%mmm altså farma£ farmasien er jo så fantastisk, for det er jo altså det er jo som ei konfekteske.


du har én fot i liksom i biologien, og du har én fot i realfaget, så du du lærer jo om heile veien ifra du lager det her molekylet syntet£ altså lager det på labben kjemien og så må du finne ut korsen\hvordan virker det her på kroppen, korsen\hvordan tas det opp i kroppen og heilt til slutt, hva er effekten på samfunnet?


så du f£ du får fulgt det heile veien, %eee så vi kan liksom litt av alt.


%eee og %emm når jeg var ferdig som %emm som farmasøyt så skulle jeg jo egentlig begynne å jobbe i apotek.


%eee og etter doktorgraden så hadde jeg et år i Texas i San Antonio heilt annerledes enn Tromsø og Nord-Norge, %eee var en veldig fin opplevelse, og så blei det utlyst stilling i Tromsø og da søkte man jo %eee og da fikk man komme heim igjen %mmm.


så det var den korte %eee halvkorte versjonen i hvert fall.


så det var ingen enkeltpersoner eller artikler eller noen sånn tekster som sa å den veien skal jeg gå.


det var det bare utvikla seg s£ organisk?


hun har jo ganske mye sånn nysgjerrighet på på hennes C_V\CV curriculum vitae, så %eee s£ har hun også skrevet om solk£ spørsmål om solkremens holdbarhet, men ikke minst så har hun tatt til orde for at det er en skammelig.


%unint forteller noen hemmeligheter %eee.


men %eee hun har du har gitt til kjenne at du syns det er en skammelig forskjellsbehandling mellom sykdommer som menn har og kvinner har.


et eksempel er du går ut med det er jo at %emm altså spesifikke kvinnerelaterte lidelser får ikke midler til.


for eksempel så sier du at %emm det hvert år er rundt tre hundre og femti millioner tilfeller nye infeksjon£ vaginale infeksjoner i l£ verden, og så får man altså ikke penger til å forske på dette.


%emm jeg har jo %emm utrulig dyktige kollegaer som jobber med og er sjøl litt involvert i de prosjektene som jobber med utvikling av nye medisiner for vaginale infeksjoner, %eee og det viser seg at det er en sånn litt sånn hysj-hysj.


det er ikke prioritert, %eee og det er veldig vanskelig å få midler til det.


%emm altså andre s£ mere alvorlige altså %unint brystkreft de %eee ha£ er jo ei anna stilling, så jeg skal ikke si at alle kvinnerelaterte sykdommer er i samme situasjon, men de der litt mere som vi ikke snakker så mye om kanskje %emm de har store problemer med å få bli tatt seriøst egentlig og få forskningsmidler.


og det men det berører jo oss alle sammen.


enten er vi kvinner eller så mange andre bor sammen med en kvinne %heh så %eee så det er jo et %eee et problem som som %eee er stort %mmm.


for her er det jo rett og slett en ujevnhet, og her mangler vi jo en liten likestillingspolitikk fra kanskje til og med fra regjeringas side som gir midler til %emm til forskningsrådet og til E_U\EU så her %emm.


og da tenker jeg på sånn er det %ttt korsen\hvordan skal vi vite som alminnelige solkremkjøpere eller medisinkjøpere eller vitaminkjøpere hvor lenge disse her tingene har %eee varer, altså hvor hvor lenge har dem effekt?


%emm i tillegg så er jo blant anna solkrem er jo litt sånn %emm %eee der står det jo sånne åpne krukkesymbol, så hvis dokker\dere går heim og ser på solkremen så er det altså en sånn et lite %emm symbol som viser ei krukke med et åpent lokk.


og under det symbolet så kan det stå seks måneder, tolv måneder, atten måneder, og det forteller hvor lang tid etter at du har åpna %emm produktet ditt er det holdbart.


så det er ikke alltid du kan se på den holdbarhetsdatoen.


%unint rett og slett bare skriver med tusj på hva\hvilken tid du poppa av lokket.


så det så det handler jo om %eee stabiliteten til produktet, altså hvor lenge er solfilteret hvor hvor lenge virker solfilteret.


har du hatt den med på %eee stranda i tredve varmegrader kanskje ikke akkurat i Nord-Norge men %heh andre plasser, og så hadde du den med på påskefjellet der den kanskje vart\ble utsatt for litt frost, så er det større sjanse for at %eee du ikke har et bra produkt %eee når du skal smøre deg da %mmm.


du %eee Gøril vi må %eee etter hvert begynne å runde av, men %emm du fortsetter jo bare å forske.


det er ikke sånn at du %eee fant på noe lurt nå og så %eee så slår du deg til ro med det.


hva er det du kommer til å bruke tida di fremover til nå?


skal man vel være såpass ærlig og si at det er jo pengene som bestemmer, så det er jo det som man får finansiering til %eee som man %eee må må fortsette med.


%eee så jeg tror det er det er det er viktig å ha gode %mmm gode verktøy når man skal utvikle.


og så er det vel ikke å stikke under en stol at i fremtida så kommer det vel mer og mer %eee matematiske %eee altså datasimuleringer som kommer til å gjøre en god del av jobben, men vi er allikevel avhengig av gode %eee data å putte inn i de her modellene.


%eee så %emm det er mykje\mye mykje\mye spennende som vi blir ikke arbeidsledig.


nei da, men vi skal %eee holdt på å si sjøsette det og %heh og %eee takke så masse for en utrolig spennende prat.


du kan lese mer om forskninga til hun Gøril på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


følg oss gjerne på Facebook under navnet Observatoriet podkast, og husk at du kan abonnere på oss og laste ned n£ andre episoder på iTunes og Soundcloud.


høres neste gang med en ny interessant forsker.


forskninga til ukas gjest har bidratt til å avdekke brudd på menneskerettighetene her i Norge.


førsteamanuensis ved Det juridiske fakultet, han Marius Storvik, skal i dagens sending lære oss mer om bruk av tvang i psykiatrien.


du er førsteamanuensis %eee ved juridisk %eee fakultet %eee her på Universitetet i Tromsø, Norges arktiske universitet.


%eee men %emm vi bare Marit må sparke inn døra her.


fordi %eee det er sjelden vi får muligheten til å snakke med en forsker som har %eee i sin forskning %eee sørga for, eller hvert fall vært medvirkende til, en stor føljetong som %eee V_G\VG avslørte.


da %eee når han %eee leverte sin eller hadde sin %eee doktorgradsdisputas, %eee så måtte dagen etter helseministeren på N_R_K\NRK Dagsnytt og rett og slett stå skolerett for de funnene som var avdekka.


det er sånn som vi ønsker skal skje hver gang en doktorgrad tas i Tromsø %heh.


hva er det kort fortalt du har forska på?


det er masse psykiatriske institusjoner, det er masse pasienter og det er masse %eee bestemmelser som er der.


dette der er jo %eee veldig %eee altså det %unint litt sånn derre jeg vet ikke hva på norsk du kaller %foreign.


altså det er en liten sånn titt bakom gardina for %eee sånne som meg som egentlig kjenner veldig lite til hva det er som foregår på institusjoner.


det her er sånne lukka psykiatriske institusjoner.


har de har folk villet at du skulle se dem i kortene?


og så fikk jeg en masse svar, og så har jeg sittet og lest de her rutinene og funnet ut hva er det som dem meiner at skal skje.


men det er klart jeg vet jo ikke hva det er som egentlig skjer.


jeg bare vet hva det er institusjonene meiner skal skje dersom ting fungerer optimalt.


og det er jo problemet, fordi at når jeg sammenligna det her med jussen så er det jo et systematiske avvik mellom rutinene og hvordan jussen er, sånn at hvis de her rutinene hadde blitt vurdert av en domstol så ville domstolen ha sensurert rutine etter rutine.


det er jo sånn man tenker om %eee diktaturer og %eee plasser som %eee er langt etter oss på lista over verdens beste land å bo i.


ja og det men men det men det er jo ei %unint utvikling %unint hva er menneskerettighetene og korsen\hvordan utvikler dem seg, fordi at menneskerettighetene har på en måte blitt en standard, ikke sant.


og så utvikles det, sier man ok, men vi må forvente litt mer av statene og vente litt mer av statene.


så skrus den litt til, også øker standarden, og så b£ lager man til noen %unint generelle menneskerettigheter som gjelder, og så får alle landa noe også også strekke seg etter.


%eee og i forhold til det her området så er det en ting som som domstolene har jo ikke vært inne i det før det.


så det har vært noe som institusjonene har styrt sjøl, og det har på en måte vært forvaltninga sitt område.


og så har man da gjennom menneskerettighetene, så har det kommet en del saker opp som har jist£ vist noen standarder for korsen\hvordan skal det være.


vi kan ha bruke bare menneskerettighetene og for å ha de beste standardene for vår ivaretagelse av psykiske pasienter.


fordi at du kan si at menneskerettighetene setter en standard for hva som er lov og hva som ikke er lov.


men så er det jo også sånn at hvis man for eksempel skal gripe inn av man har et %eee vert£ rett på et privatliv etter menneskerettighetene, mens privatlivet kan jo ikke være absolutt, men menneskerettighetene stiller krav for at hvis du skal gripe inn i privatlivet, så må du ha en l£ lovhjemmel for det.


og det er en del av de her plassene hvor lovverket bare henger etter, hvor man ikke har laga til lovverk som passer overens, hvor karta og terrenget ikke passer sammen.


vi skal gå helt kjapt igjennom hva de her bruddene kan være.


%eee og alle de er vel egentlig %eee innafor når det kommer til %eee psykiatrisk %eee altså sånn prosedyrer eller, jeg vet ikke hva hva det heter, rutiner, %eee men det er bruken av det du har kritisert, og det er altså tvangsmedisinering.


%unint forklare helt kort hva det er for noe?


når en pasient blir sjuk, kontakter det psykiatriske sjukehuset og blir lagt inn heilt frivillig, så er det en rutine på sjukehusene på institusjon om at pasienten får ikke lov til å forlate sjukehuset før det er gått et døgn.


det er klart da e£ foretar man med frihetsberøvelse og stenger igjen døra og %eee av en frivillig innlagt pasient uten at det finnes et rettsgrunnlag for det.


og problemet er jo selvfølgelig at for noen pasienter, så er det sånn at da er det faktisk en grunn til at her må man vurdere dem.


da sier man det at vi har ei rutine som sier at ingen her får lov til å gå ut første døgnet, og da har man laget en generell regel som gjelder alle sammen, og hvor den blir uholdbar.


%eee kontinuerlig observasjon er det siste, og det ligger vel litt i ordet.


ja, når en pasient ønsker å ta livet sitt %emm %heh ønsker å ta l£ %eee %overlapping.


så er klart, da er det institusjonen sitt ansvar å passe på at pasienten ikke gjør det.


og da p£ for noen pasienter så må dem da fotfølge dem døgnet rundt og være frimerker at dem må være på en armlengdes avstand tjuefire sju, også når pasienten er på toalettet og i dusjen.


også er det klart at det her er jo noe som er nyttig, og det er noe som institusjonen plikter å gjøre.


problemet er at det griper jo inn i pasienten sitt privatliv, og det institusjonene da gjør er at dem bare beslutter det her.


de underlegger det ikke noen form for kontroll.


men kan det være kan det være grunn til å se i nåde til disse institusjonene?


for det er klart, for dem som jobber på institusjonene, dem gjør sitt beste, ikke sant.


dem får utlevert en sprekksjuk pasient som dem tenker hva skal vi gjøre for å berge livet til denne pasienten?


hva skal vi gjøre for å gjøre den her pasienten frisk?


og de ansatte på institusjonene er dyktige mennesker med en høy etisk bevissthet som gjør sitt beste for å gjøre mennesker friske.


så problemet her er jo det er dem systemene rundt dem som gjør at de ansatte blir nødt til å utsette, altså krenke pasientene sine menneskerettigheter, %eee i i sine forsøk, ikke sant, og det her viser på en måte at et systemet at det er regelverket som systematisk er for dårlig, som ikke er tilpassa den virkeligheten.


viktig presisering der, at ikke det her er en slags sånn her %eee %eee sånn uthenging av dem som faktisk har det her som jobb.


og %eee for meg som aldri har vært på en %eee psykiatrisk institusjon før, så får jeg sånn et bilde av liksom Hannibal Lecter ifra %heh ifra %eee, hva heter det for noe, Silence of the lambs.


og han er liksom bundet fast, og og det er liksom maske og det hele, %eee men det her er er kanskje ikke en så drøy %eee versjon.


ok men i hvert fall %eee det er folk som som blir frihetsberøva ved å bli bundet fast i en seng eller stol.


ja, i utgangspunktet så kan man jo si det.


så derfor så er det jo i utgangspunktet så er det greit og regelverket åpner opp for det.


%ttt og det er fordi at %emm fordi at %emm det må underlegges en streng kontroll, fordi at det her er jo det mest inngripende du kan gjøre ovenfor en person.


og da betyr det at da må du også sikre rettighetene til de£ til de pasientene som ligger her.


også er det sånn at de her pasientene som blir lagt i belteseng, dem har i praksis ikke noe klagerett.


altså as£ av dem som blir t£ innlagt på institusjon så er det sånn at sekstifire eller sekstiåtte prosent, avhengig av korsen\hvilket år du undersøker, klager på at dem blir innlagt på institusjon, men når dem så blir lagt i belteseng så er det under to prosent som klager på det.


det betyr at at selv om at dem har en formell klagerett så i praksis så får dem de£ har dem da ikke en klagerett.


og det betyr at når da det rutinene sier at det skal være et krav til at det skal være så kort tid som mulig så ser jo den rutina tyds£ tilsynelatende god ut, men hva korsen\hvordan praktiseres det?


jo da praktiseres det med at du da får et gjennomsnitt på to komma ni timer, mens regner du om til medianen, medianen er tolv komma tre timer.


og så er det spørsmål hvor lenge skal det her være?


jo og da sier de menneskerettslige standardene at det maksimal grense er på seks timer.


og da kommer jo problemet inn at pas£ når pasienten ikke har en klagerett, de her sakene aldri kommer opp for domstolssystemet, det blir på en måte aldri skjedd en balansering ut av det, så får du da utvikling av en praksis hvor man ser at det er en desperate situasjon, man legger pasienten i belteseng, og så blir den bare liggende.


sånn at det g£ vanligvis så er vil være greit at man legger pasientene i belteseng.


problemet er hvor lenge er det pasienten blir liggende, og korsen\hvordan forsvarer man at den blir liggende så lenge?


og da er det sånn at det man da gjør er at man da sier at man da spør %emm kan vi slippe opp pasienten?


altså man er pasienten rolig nok til at kan stille den opp?


men det blir ifølge de menneskerettighetsdomstolen, så er det et feil spørsmål.


spørsmålet er dersom pasienten nå ikke hadde lukt£ i lagt i belteseng, er den da så urolig, aggressiv og truende at vi ville ha lagt den i belteseng på nytt?


og det er to ulike spørsmål, og at man stiller det uriktige spørsmålet.


og de£ der du går inn også ser du for eksempel hvis det opp£ ikke oppi£ er oppgitt at %eee pasienten sover, da er ikke vedkommende til skade for %ehh.


%eee så så det er et brudd da på menneskerettighetene.


det er klart at når pasienten er så rolig at den sovner i beltesenga så har pasienten ikke noe i belteseng å gjøre.


noe annet som var med i den %eee V_G-avsløringsreportasjen\VG-avsløringsreportasjen, det var også at det det blir oppgitt tidspunkt for når pasienten ble %eee bundet opp i beltesenga.


så var det blankt på når %eee vedkommende ble sluppet løs.


ja og det og det altså det påligger staten når man legger noen i belteseng, så er man nødt til å dokumentere at varigheten er så kort tid som mulig.


det betyr at det i de sakene som vært oppe så har staten måttet dokumentert for hver time at det fortsatt er nødvendig å ha pasienten i belteseng.


det betyr at hvis du får en sak hvor en pasient har ligget i belteseng i gjennomsnittet på to komma ni timer, så er det sånn at da vil man mangle den dokumentasjonen som viser at det var nødvendig å ha pasienten i to komma ni timer.


og det gjør at hvis den pasienten som ligger på en heilt vanlig gjennomsnittlig beltesengbruk, så vil den likevel vinne fram og få konstatert dens dens menneskerettigheter krenka fordi at institusjonen ikke kan dokumentere at det var nødvendig.


altså %eee jeg klarer ikke å forestille meg korsen\hvordan det er å faktisk være i gangene på en %eee psykiatrisk institusjon og og og kjenne på at jeg føler meg så trua at %eee det her altså man må ty til de ekstreme tiltakene.


%eee så for å %eee forklare lite grann liksom hva som er alternativene til det her hvis man har en sånn ekstremt utagerende kjempesyk person %emm som man trur at eneste alternativet er ås£ å binde dem fast og sørge for at dem ikke gjør mer skade.


hva er alternativa til det som ikke går %eee imot menneskerettighetene?


altså du kan si at du har du har fire måter å ta %qqq å løyse de her situasjonene på sant.


det ene det er ved å ta en eller annen fysisk kontroll på pasienten, at du holder han fast, legger han i belteseng eller du gjør noe sånn, sant.


det andre det er at du tar kontroll på omgivelsene, at du plasserer han inn på en plass hvor den ikke kan gjøre skade ikke sant.


du legger %unint inn på et mykt rom der han kan slå fra seg, der han kan springe rundt omkring.


det tredje er at du kan %eee gi den en medikamentell roa ned.


altså du kan han ei sprøyte i rumpa sånn at den %mmm roer seg heilt ned.


men det fjerde, det er at du det er at du gir han rom, at du lar være å skape den situasjonen.


for de fleste av de her situasjonene dem oppstår i en konfrontasjon mellom pasient og personal.


altså pasienten står opp klokka halv tolv på natta og sier jeg skal ha kveldsmat.


også sier personalet kveldsmaten var servert klokka ti, du får ikke kveldsmat.


også sier pasienten ja, men jeg er sulten, jeg vil ha kveldsmat.


også s£ oppfatter personalet at her er pasienten hissig og aggressiv, og istedenfor at man da åpner opp kjøleskapet og gir kveldsmat til pasienten, så drar man på alarmen, så kommer det sju personaler til som står og passer på at denne situasjonen holder på å utvikle seg.


det er klart, da har pasienten slått etter personalet, og da har man anledning til å bruke de her tiltakene for å ta kontroll på situasjonen, men poenget er at denne situasjonen kunne ha vært oppstå£ unngått ved forebyggende tiltak.


altså %eee %eee %ehh jeg har in£ jeg får en liten fornemmelse av at det det er bare halve bildet, at det kan være litt naivt å tenke at alle tilfeller kan %eee %emm kan behandles på denne måten, at man imøtekommer pasienten.


altså jeg %eee psyk£ psykiatrien er jo helt annerledes enn for eksempel.


%eee min kjennskap til til tvang er en far som fikk alzheimer og som ramla og brakk lårhalsen på hjem og som ikke turte å begynne å øve seg å gå, ikke sant.


%eee og vi v£ gikk %eee kom hver så ofte vi kunne for å prøve å få han til å gå, og vi ba personalet om å gå med han, as£ på disse her høye gåstolene, gå med han, få han opp på beina.


det va£ skulle ikke være noe problem å få han opp på beina, sterk fysisk fyr.


altså det er vi kan ikke bruke tvang, svarer personalet.


og da tenker jo jeg at be£ begrepet tvang og begrepet behandling er veldig vanskelig fordi at at %emm og og imøtekommenheten overfor pasienten er veldig sammensatt.


%eee så ko£ sier din empiri at det er så enkle ting som at du blir nekta kveldsmat som er gjør at du havner i belteseng da?


altså er er ikke det mere komplisert enn som så?


nei altså eksemplet eksemplet med beltets£ belte med kveldsmat.


det er en det er en venn ut av meg som var innlagt og som fortalte fortalte den historien.


sånn at den er i det er i det er den er en faktisk empirihistorie.


og en av de tingene som jeg har funnet i forhold til regelverket det er det at du har ett sett for regler med behandling, så er det et anna sett med regler for sikkerhetstiltak.


for spørsmålet er hvorfor skal du gjøre noe mot denne pasienten sant.


dersom du gjør ting for at pasienten skal bli frisk så er det et behandlingstiltak, og da er det ett sett med regler.


dersom du gjør det for at pasient£ for å hindre skade, for å hindre at pasienten går til angrep på noen, så er det et anna sett med regler.


og og det er vel en av de grunnleggende tingene som jeg har funnet.


og i forhold til det eksemplet med di£ med din med din far, så er det sånn at det vil jo da være at man da skal gjøre det tiltaket for behandling.


og da er det jo sånn at etter pasient- og brukerrettighetsloven, så har man lov til å bruke tvang i et sånt tilfelle fordi at det er behandling, og det er nødvendig.


sånn at og der har regelverket blitt endra, og hvor man har fått lo£ hjemler til, og hvor det er fornuftige og gode regler.


og tenker at hvis man får noen av de reglene inn i psykiatrien og får de samme fornuftige, gode reglene der og får regelverket til å være litt bedre, så er jeg fornøyd.


%eee og jeg regner jo med at i de rapportene eller de tilbakemeldingene du har fått fra alle disse institusjonene hvor du, så så er det jo de ansatte som beskriver virkeligheten.


%emm nei det har jeg i liten grad, fordi at det jeg har gjort er det at jeg har tatt utgangspunkt i rutinene.


så har jeg sett hvilke rutiner er det for eksempel det er vi snakker om i forhold til dokumentasjon av varighet.


så har jeg prøvd og sett på hvilke d£ rutiner er det som finnes for en dokumentasjon av varighet her.


så har jeg sett at ok men de rutinene finnes ikke.


og så har jeg også vært mye rundt omkring på konferanser, på seminarer, besøkt sjukehus og holdt foredrag på, ikke sant, fagdager på sjukehus og sånn, og da møter jeg jo personalet og hører demmes\deres historier.


og så møter jeg pasientene og pasientene sine brukerrepresentanter og hvor jeg hører alle de historiene, og det gir en forståelse.


men men samtidig så er det jo altså jeg jeg er jo jurist, og den juridiske forskninga er jo tekstbasert.


sånn at det jeg jo gjør det er det at jeg tar tak i tekstene, men så forstår jeg jo tekstene basert på en fortelling om virkeligheten.


at det det er ikke bare %eee gjennom bøkene du har både engasjementet ditt og %eee erfaringer fra %eee det, hva det heter for noe, helsevesenet.


psykiatrien var det jeg skulle ute etter.


%emm kan du fortelle lite grann om %eee din bakgrunn.


jeg var jeg er jo vokst opp altså faren min var sosionom og jobba på barnevernsinstitusjon, og mora mi hun var %eee psykiatrisk sykepleier og jobba inne på lukka lukka psykiatrisk sjukehus en periode.


og jeg var jo unge og hørte noen historier og tenkte og skjønte aldri heilt det der.


men så når jeg var blitt voksen i på en måte som ung som ung voksen så hadde vi et åpent hjem i en periode, hvor v£ da vi én kveld i uka så kom det masse folk hjem til oss.


og %unint hva er det her og hvor jeg så møtte de historiene ifra de pasientene og ifra legen og tenkte at det her var det her var interessant.


og så begynte jeg å studere, og så i studietida så tenkte jeg da at jeg skulle skrive en masteroppgave om psykiatri, for jeg tenkte at basert på de herre opplevelsene før så tenkte jeg det her var interessant.


og så slutta jeg der på sommerjobben, og så begynte jeg å jobbe på en barnevernsinstitusjon for ungdommer med alvorlige atferdsvansker.


vi hadde ikke tilgang på de tvangsmidlene.


også står den ungdommen der og truer og slår, så jeg tenker at jeg må finne en anna måte å gjøre det her på.


og så fant vi andre måter å løyse de situasjonene på som som jeg ville ha løyst fire måneder før ved å legge legge den i belteseng.


nei en ungdom som slår, som er aggressiv, som og så er det sånn at ja, istedenfor at den da er aggressiv og og slår på meg, istedenfor at jeg da møter den aggressiviteten ved at jeg må ta kontroll på den, så sier jeg greit.


den volden som ungdommen %eee møter, jeg trenger ikke alltid å møte den med vold.


men det oppstår likevel situasjoner som må møtes med vold.


altså det finnes situasjoner %unint man må ta kontroll på dem, og da er det viktig at man har et rettslig regelverk for det.


det syns jeg er en %eee ganske sammensatt og grundig %eee bakgrunn da for å kunne uttale seg om det her.


men de£ den der masteroppgaven, den skreiv du på juss?


da sammenligna jeg de herre voldsutageringssituasjonene i barnevern og psykiatri hvor jeg ser er det noen forskjeller mellom de her situasjonene?


vet du hva jeg Geir jeg er så fu£ %eee begeistra fe£ %eee og og forvirra på samme tid fordi at %eee min %eee inngang til juss er jo ei stor, tørr, rød bok og og i alle fall mest menn nitti prosent menn i kapper.


også er det faktisk %emm forskning og og som som griper inn og forsøker å forklare hverdagslivet på så alvorlige og skjulte institusjoner som psykiatriske sit£ situasj£ institusjoner må være med lukka dører og og og nedrulla gardenier.


%eee så det er jo utrolig spennende at vi får opp ei forskning som kan hjelpe til å endre vilkårene for de av oss som noen ganger ikke får til å sitte ved kjøkkenbordet hjemme heile tida.


og %eee vi pleier å dra litt sånn herre sånne historiske linjer her.


%eee vi pleier å å trekke holdt på å si %eee bla kalenderen frem til %eee altså femti år i tid fremover.


men jeg syns i det her tilfellet så må vi nesten gå litt tilbake igjen også, fordi %eee det her er jo altså man kan jo si at det høres drøyt og grovt ut i totusenogatten at det det brytes menneskerettigheter i Norge.


men %eee %heh psykisk helse for %eee femti år sia, kan du beskrive det korsen\hvordan det var?


%emm altså det so£ historisk sett så var det jo sånn at når pasienten ble innlagt på institusjonen, så var det sånn at man hadde en rettslig kontroll av plasseringa, men når døra var lukket igjen bak den så var det heilt overlatt til legen sitt skjønn.


og det gikk jo veldig galt, hvor du hadde lobotomi, du hadde svære sovesaler, du hadde utstrakt bruk av beltesenger, hvor det på en måte var ei oppbevaring.


og det ha£ hadde jo sammenheng med det at man hadde ikke behandlingsmetoder.


man hadde ikke rom for å gjøre noe med det her, sånn at man var nødt til å gjøre det man kunne.


men så skjer det da ei utvikling, to t£ utvikling.


det skjer ei medisinsk utvikling hvor man får noen nye tiltak.


man får noen nye medisiner som har har en en effekt, selv om at det er et medisinsk omstridt spørsmål i korsen\hvilken grad dem virka, men det er utafor mitt fagområde, så det %heh lar jeg ligge.


og det er det som jo jeg da har gått inn på.


det er jo det som hvor jeg oppdaga det at her er det kommet et krav til det uten at det egentlig er blitt fulgt opp.


viktigheta av de her %eee tingene du har avdekka også det er jo for å å også holde oss litt sånn på tå hev i forhold til hvem som %eee lovgir og hvem som utfører.


der synes jeg du har et fantastisk %eee artig og bra %eee eksempel.


ja for for jeg tenker på at at altså jeg tenker på Kardemomme by.


fordi at han politimester Bastian i Kardemomme by ikke sant, han synger eller lager kardemommeloven, og så er han politimester som er den utøvende makt, og så bestemmer han at ka£ jø£ røverne skal i fengsel.


og det gjør jo han til lovgivende, utøvende og dømmende makt.


og så tenker man at jo, men han var jo en snill diktator ikke sant.


og så er det sånn at ja, men var han nå egentlig det?


fordi at her har du Kasper og Jesper og Jonatan i utkanten av Kardemomme by som holder på å sulte i hjel.


hadde Kardemomme by vært snill og grei så hadde dem vel hjulpet Kasper og Jesper og Jonatan.


og Kasper og Jes£ Jesper og Jonatan, de står der %unint korsen\hvordan skal vi overleve?


vi drar til byen og tar med oss løva på dagtid.


sånn at saken er det at med en diktator ikke sant, der du har på en måte en tredeling, altså du har samla funksjonene på samme, så får du ikke en maktfordeling.


og det gjør det at selv om at dem i likhet med Bastian gjør sitt beste for å være snill og grei, så blir det likevel dem blir likevel diktatorene.


og det som jo er håpet mitt det er jo at at man skal få til ei sånn her makt£ ei fordeling av den her makta, at du skal få et system hvor du får noen som ser dem i kortene for å se på at ja, men fungerer det her godt nok?


det neste forskningsprosjektet må være å se på hvis man klarer å fordele makta, vil man da %eee du må samarbeide med psykiatrien da vil man da få pasienter som blir friskere.


vi veit det finnes forskning på det der man på en måte har fått redusert tvangen, der pasientene har fått en økt brukermedvirkning på hva er det som skal skje når de utageringssituasjonene oppstår, så kommer det færre utageringssituasjoner og man reduserer tvangen.


en plass så er det blitt dokumentert man reduserer tvangen med åtti prosent fordi at man har klart og tenkt på korsen\hvordan man skal løyse de her situasjonene på en anna måte ved å få til en større balansering.


så det gir bedre behandling og mindre vold og mindre tvang.


veldig god er du også til å forenkle og gjøre deg forståelig og også ufarliggjøre lite grann.


for at jeg tenker det er sikkert %eee litt sånn touchy.


jeg syns faktisk at han han %eee la inn noen flere %eee membraner.


vi må forstå pasienten ikke som en pasient, men som en person med alle menneskerettighetene i behold uansett hvor syk vedkommende er.


så jeg %eee jeg syns han kompliserer på en nydelig måte %heh.


også oppfordrer jeg alle som hører på det her til å bare google navnet ditt og V_G\VG avslører, og så er det en veldig spennende sak fra et par år tilbake der.


%eee eller gå inn på nettsidene våre U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti hvor vi ser en liten kronikk.


fikk du lyst til å høre mer om han Marius Storvik eller andre forskere ved U_I_T\UiT Norges arktiske universitet kan du lese mer på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


lik gjerne podkasten vår på Facebook under navnet Observatoriet podkast!


neste torsdag kan du lytte til en ny forsker eller bla deg tilbake i katalogen og høre på noen gamle episoder.


når Inger Greve Alsos henter borkjerner i innsjøer i Nord-Norge jakter hun på spor etter liv.


ved hjelp av D_N_A\DNA kan hun avsløre korsen\hvilke planter og dyr som har levd her for opptil tjuefem tusen år siden.


nå vil hun at kunnskapen skal hjelpe oss til å forstå dagens prekære klimasituasjon.


vi har Geir på besøk en botaniker professor i botanikk ved Tromsø museum U_I_T\UiT Norges arktiske universitet som heter Inger Greve Alsos som jeg ikke i det hele tatt forbinder med sånn blomsterplukker %eee planteplukker.


nei fordi %eee vi har jo researcha litt i i forkant her, og %eee jeg kjenner meg egentlig ikke igjen i det jeg tenkte det jeg la i botanikk som er liksom hagestell.


det er kossen\hvordan %eee Nord-Norge og landet for øvrig blei forma som det blei.


%eee og det f£ vi snakker minst om femogtyve\tjuefem år tusen års historie.


så for i det hele tatt å kunne snakke om naturen så må vi sette navn på ting.


for ellers så vet vi ikke hva vi snakker om.


og vi ser på hva hva er den planten og hva er en annen plante, og alt det her det har jo botanikerne gjort i i århundrer.


og det her har virkelig fått nytt liv nå etter at vi har %eee kommet så langt med D_N_A-analyser\DNA-analyser.


for nå kan vi gå inn i våre gamle herbarier og ta ut en bitte liten bit av det plan£ planten som ligger der pent presset, og så kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse av det og sånn lager vi jå£ oss et D_N_A-referansebibliotek\DNA-referansebibliotek over alle planter i Norge.


altså et l£ nesten sånn %foreign eller livsar£ arkiv for planter.


og det som da som som danner grunnlag for for si vår kanskje vårt mest moderne verktøy i i i utforsking av vegetasjonshistorien, nemlig det at vi kan se på miljøprøver, vi kan nå gå ut og ta %eee innsjøsedimenter.


ja for %overlapping det trekker ned som en sånn her wokpanne.


så med tiden så bygges det opp et tjukkere tjukkere sånn sedimentlag på på i innsjøen.


og det kan vi gå ut vi går gjerne ut til det dypeste punktet på innsjøen samler lengst mulig kjerner, kanskje tre til fem meter, kanskje ti meter hvis man er på en større innsjø.


og så kan man datere de forskjellige lagene, og så kan man kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse.


og den D_N_A-analysen\DNA-analysen gir bare masse små D_N_A\DNA fra£ fragmenter som i seg sjøl ikke sier noen ting.


du har gått fra å plukke blomstene til å bore altså %eee sette ned bor b£ bor for å få kjernen i boret med deg hjem.


ja så jeg har med meg det her naturens arkiv over hva som har vokst på akkurat den her plassen over de siste ti femten kanskje femogtyve\tjuefem tusen år.


og så tar jeg dem med meg inn i D_N_A-labben\DNA-labben, og så gjør en  D_N_A-analyse\DNA-analyse og får ut ørsmå  D_N_A-fragmenter\DNA-fragmenter, rett og slett en en altså en  D_N_A-kode\DNA-kode som jeg da kan matche mot det referansebiblioteket vi har lagd basert på herbariet.


men hvor hvor dypt går dere, altså hvor hvor hvor s£ lang kan en sånn kjerne være?


%ttt vi vi går nå langt så langt som vi klarer så i£ jeg tror de fleste plassene så kå£ så er det kanskje en en en opptil fem seks meter, ikke stort sett ikke noe mer enn det.


det kan godt være ti tusen år i bare to meter.


%ttt men %eee jeg tenker %eee kommer jo sikkert litt sånn tilbake %eee til hva som i utgangspunktet fikk deg er interessert i det her, men det må jo ha vært liksom d£ lukten av blomster og %eee og %eee fine farger og og sånt.


tenker nå jeg da når man når man begynner med botanikk.


når jeg går i kjernen min så ser jeg ikke, men jeg kan matche den så finne for eksempel kanskje var det reinrose %eee kanskje var det en annen plante som vokste akkurat der for ti tusen år sia, og så kom kanskje bjørkeskogen inn for åtte tusen år sia så sånn kan jeg liksom se på hvordan vegetasjonen har endret seg %eee gjennom tidene.


fordi %eee si det meste av informasjonen vi har om endring i naturen det er basert på på sånn kortvarige overvåkningsstudier.


vi begynte med med vegetasjonsovervåkning kanskje ti tyve %eee år siden kanskje tredve\tretti år siden noen få plasser.


og så så vet vi at ok fem fem kalde somre gjorde det med vegetasjonen, %eee høyere beitepress gjorde det og det, men vi har sett det bare over noen få år.


hvor hvor langt tilbake kan dere gå med sånn borekjernemetodikk?


så isen dekte hele Norge, Sverige, Finland og og sannsynligvis mesteparten av Kola, gikk ned til til England, men akkurat nordspissen av Andøya der er kontinentalsokkelen så bratt at det gikk bare rett ned.


%eee så der var det isfrie områder så det si£ siste seksogtyve\tjueseks tusen år sia.


%overlapping har du %unint noen %eee ikke sant %heh det er liks£ %overlapping det er jo juicy.


det er også veldig spennende at det faktisk ikke var is på spissen av Andøya.


ja men %eee n£ n£ ja men v£ jeg tenkte at d£ er det en plass som er isfri %eee i Norden %eee og når ingen andre er det så må det jo være liksom nede med Kristiansand og der.


det tenkte jeg jo det mest logisk at det er den sørligste, som er nærmest %eee det varme delen av jorda.


men hva var der altså hva dokker\dere har avslørt for seksogtyve\tjueseks å£ å£ tusen år siden hva hva finner dokker\dere levde på den spissen?


vi finner forskjellige sorter gress, vi finner noen urter men som vi ikke har he£ alle har vi ikke bestemt til art, men så finner vi i i noen perioder også så finner vi D_N_A\DNA av furu og gran.


og det er veldig sånn uventet på Andøya.


og det %eee det var ikke det vi hadde ventet å finne der for å si det sånn.


det er jo en sånn frase jeg har vokst opp med, nord for rana vokser ikke grana %overlapping naturlig.


%eee men %overlapping vi vi snakker nå om om om kanskje rester etter forrige varmeperiode.


for det har jo vært varmt før, og det er jo det som er interessant.


det har jo vært varmeperioder eller kuldeperioder og med å s£ studere de her periodene så får man en sånn %eee indikasjon på hva hva skjer nå når det va£ blir varmere.


da er vi på på %eee v£ vi har litt sånn usikre dateringer sånn som det det ev£ det er begrenset antall med funn som går så langt tilbake i tida.


så vi korrelerer flere kjerner og sånt og vi ser at det er ganske stor sammenheng i de undersøkelsene som er gjort der, ba£ både tidligere studier av pollen og og og makk og fossiler og sånn frø og sånn som vi har funnet der at det er noen perioder som helt klart var varmere enn andre.


og åp£ vi vet at det var en alke£ %eee alkekongekoloni der.


%eee for rundt atten til tjue tusen år sia.


ja vi har funnet både både D_N_A\DNA av det, og og mine kolleger har funnet bein av alkekonge så vi vet at det var åpen sjø.


vi vet at fugler i dag bringer masse næring inn på land.


altså sjøfuglene bringer masse næring inn på land.


lav temperatur %eee s£ s£ sakker ned alle di£ sånn næringssykluser, sånn at det blir lite næring tilgjengelig for plantene.


%overlapping ja med å gjødsle ja sant da får du masse %eee flotte mer sørlige arter %eee f£ til å vokse i hagen så sla£ du slutter å gjødsle og slutter å å luke bort konkurrentene så dør de, men så lenge de får denne lokale gjødselen så klarer de seg.


du har altså fem seks meter borekjerner så tar du hjem til Tromsø museums %eee botaniske magasin og der ligger alle plantene pent i på a£ ark.


kan denne %eee borekjerna som du da undersøker og klarer å se variasjoner over disse tyve dø£ tyve femogtyve\tjuefem tusen årene, kan den kan den samles på på noen måte?


er det m£ er det du gjør en undersøkelse og så så måker du ut jorda og %eee %overlapping i hagen %heh ja.


ja nei %eee jeg gjør gjør først og fremst undersøkelsen %eee og så gjør vi en del sånn geologiske undersøkelser på den også for å vite fordi det her er jo sedimenter som har blitt tilført til innsjøen og det sier noe om %eee hvor mye ras var det, var det mye r£ %eee var det veldig fuktig, så har du mer avrenning, så får du mer akkumuleringer av sedimenter som høyere akkumulasjonsrate.


%overlapping så det det sier masse mye om om om om %eee om om både temperatur og nedbør i området.


så hvis det var mye avrenning så var det var det varmere for da tinte isen lite granne, er det det %overlapping?


det kan være avrenning fra isbreen, men det kan også være rett og slett at det var %eee mer åpent hav, økt nedbør og mer avrenning på grunn av det.


men altså og da kommer vi over på dette her %eee spennende med botanikken og klimaendringen.


%eee v£ e£ korsen\hvordan kan disse funnene over tid korsen\hvordan kan den være en %eee en en hjelp for å forstå fremtida s£ forstå det som skjer i dag og fremtida?


altså det som %mmm det som vi forventer først og fremst med klimaendringen, hvis du tenker på liksom Norge og spesielt Nord-Norge, det er jo at de den delen av floraen våre som er tilpasset å vokse i fjellet %eee eller liksom lengst nordligst i Finnmark og sånn d£ de vil kanskje få det verst.


det er ofte arter som som %eee er veldig god på å klare seg med med nøysomme arter, de klarer seg med lite temperaturer altså lave temperaturer, lite næring, %eee men de er ikke konkurransesterke.


og hva skal de her små arktiske artene gjøre da?


eller er det de er liksom sånn de er fanget på ytterkanten av sitt %eee sitt utbredelsesareal.


på kanten av stupet ja bokstavelig talt.


og det har vi funnet ut at det k£ var masse spredning i fra altså akkurat da isen begynte å sme£ smelte, det gikk fort.


%eee sannsynligvis veldig mye med havis.


%overlapping havisen fungerer som en sånn ferge.


og og ofte igjen i kombinasjon med drivtømmer og litt sånn løst materiale som erosjon %unint de store russiske elvene, erosjon i kanten der.


og det her det kommer opp og og havner opp i %eee i %eee driftis og så så tar det bare noen få liksom å komme rundt Svalbard og ned på norskekysten for eksempel, vi ser jo drivtømmer her i dag som kommer fra russiske elver, så vi vet at det her er en transportrute.


man må se på akkurat de her periodene, hva skjedde under den der %eee holocene oppvarminga altså rundt ti elleve tusen år siden da da vi hadde en en veldig rask varming.


%eee forsvant de alle sammen fra floraen da?


kan vi for eksempel i bunnen av våre kjerner, det som representerer den kuldeperioden sånn rett etter siste istid, kan vi der finne noen arter som vi har på Svalbard i dag eller på Grønland men som ikke finnes i Norge i dag?


hvis det er det så tyder det jo på at at arter dør ut.


hvis vi derimot finner omtrent de samme artene som er i området fortsatt i dag, bare litt høyere oppe kanskje m£ i litt mindre lommer eller noe sånt, så så vil jo det si at artene har en utrolig evne til å se£ klore seg fast og overleve selv med temperaturøkningen på to tre grader.


du det der er jo altså å reise uten å måtte utløse fergebillett bare ta seg tur opp til Arktis %heh.


men vi har jo mange mennesker som som kjøper billett og reiser til Svalbard.


ja, %ttt for jeg har vært opp£ opptatt av av hva gjør alle de nye artene til naturen vår?


vi vet for eksempel at vi har vi har noen arter %eee i i nordlige Canada som vi vet at vikingene tok med seg og de fortsatt er etter tusen år.


hva vil skje med alle de plantene som nå kommer inn her, alt som som %eee som %eee løper løpsk og ut av hagene våre?


%eee jeg hadde en student som satt på flyplassen oppe på på Svalbard.


og passasjerene som kom inn de de fikk tilbud om gratis skorens.


og %heh han skrapte da av %eee skit og sånn fra fra såla, og inni der så er en del frø i de skolissene innimellom skolelisser og borrelås og sånt så var det masse frø.


opptil hundre frø eller mer på ett par sko.


vi gjorde det inne i i %eee klimalaboratorium.


og så kan man tenke at frø kan jo godt leve i jorda i i ti år, kanskje hundre år, og da er det varmere, og da kan alt det her spire.


det er så enkelt å bare vaske skoene før du reiser i dag.


så så det er lett å gjøre noe for å forhindre at de kommer inn i dag.


ja for det er der kjenner ikke jeg jeg til eller du du s£ snakker om det som om %eee det er en selvfølge, men %eee du må forklare også litt hva som er problemet med det.


altså ja ja er det ikke liksom naturlig seleksjon da %heh?


ja det ja det kan du si, men vi påfører v£.


det er også noe som jeg virkelig ønsker å se i de her kjernene fra Nord-Norge.


%eee n£ når vi snakker om innførte arter i dag, så har vi satt en grense på attenfemti.


det som var registrert i attenfemti det tenker vi det hører til her i naturen, og det som var før nei det som kom etter det kan være innført ja fremmede arter, men egentlig så så tenker vi at kanskje menneskene lenge før den tid også har tatt med seg arter.


og noen av de har kanskje jo£ forårsaket store endringer, og så tenker vi vil vi ha de endringene eller ikke, og andre andre har kanskje ikke gjort noe %eee f£ medført noen store endringer i det hele tatt, de er kanskje dårligere tilpasset vår£ våre lokale forhold enn de som faktisk har.


de bare er der %overlapping de gjør ikke vesen av seg.


%overlapping de er de bare de bare er der og gjør ikke noe ves£ seg.


og med alle de endringene vi vi vi ser nå i naturen så tenker vi, hva skal vi fokusere på?


hvor skal vi sette inn innsats for å bevare noe?


kass\hva_slags type endring %eee er ufarlig eller si beholder samme %eee naturverdiene vi har i dag.


for eksempel med ka£ kva\hvilke av endringene skyldes klima?


er reinbeite og sauebeite lik påvirkning på vegetasjonen, har de forskjellig påvirkning?


%eee blir det varmere så vil jo kanskje tregrensa gå opp.


%eee det herre buskas og sånt får får ut£ l£ mer nordlig utbredelse og høyere opp i fjellet, men kanskje hvis man vi setter på en stor saueflokk så kan man motvirke temperaturendringen.


så man kjenner til liksom ko£ kan vi mo£.


hvordan kan vi ved vår bruk av naturen motvirke de endringene som ikke er ønsket som vi som vi nå får på grunn av at av klimaendringene?


jeg blir nesten litt sånn svimmel av å høre på det der.


%heh det gjør jo det, jeg er enig med at det høres litt.


og så og så høres litt høres det litt politisk ut.


%eee og %eee v£ %eee hvem så hvem skal ta de valgene, og hvis vi skal og hvis vi skal ta noen valg hvis og du og jeg må velge Geir, hvem skal vi høre på?


for der regner jeg med at at når dokker\dere %eee har kommet i dybden på analysen, så vil dere kanskje gi noen pekepinner på %eee hva.


hvis du har hatt valmuen fra seksogtyve\tjueseks tusen år siden, så er jo det å sikre valmuens overlevelse for meg en hjertesak nesten %heh.


og det vil kanskje være sånn med de andre.


dokker\dere vil kunne se hva er har %mmm slappa helt av, og blitt nesten borte under frost eller under varme antar jeg.


da er det D_N_A\DNA vi bruker for å og at vi vi vi må rett og slett lære mer om kass\hvilke endringer skjer over tid.


store %eee altså veldig synlige sånne bjørkemåleangrep.


bjørkemålerangrep når du får hele a£ altså alt alt løvet på.


%heh nå skjønner jeg %overlapping bjørkemålerangrep %overlapping laumakken\bjørkemåleren.


når den har spist opp et stort område så så all alle ser at der skjer det noen ting, men kanskje femti år etter har systemet gått tilbake til det det var.


er det noe vi ja eller eller er det faktisk noe som vi må være obs på?


men for dem så sitter og lurer på om akkurat det eksempelet der.


%mmm er det noe vi har påført naturen %eee gjennom %eee global oppvarming eller innført %eee fremmed£ fremmede arter, eller er det bare noe som skjer?


hvis vi finner laumakk-D_N_A\bjørkemåler-DNA og og planten er liksom viser det samme både før og etter, ok da da tå£ da er det her innenfor den variasjonen som tu£ naturen tåler og liksom fikser på egenhånd.


det er jo litt det er jo spennende med det med den metoden.


altså det er jo før så hadde vi jo %eee plantearkene i herbariet og så gikk vi og så på dem og så om en plante ligna på den andre og så sa vi ja, det her den samme som den vi har fra før og sånn.


og nå bruker man D_N_A\DNA og det er jo en sofistikert metode.


det skal jo være totale reine rom, sterile rom, og det skal gjøres på %eee på en ordentlig ordentlig laboratorie av mennesker som ikke forurenser det skjønner %unint ikke forurense det.


men er ikke D_N_A\DNA er ikke det et politiverktøy, er ikke det noe som handler om kriminalitet og %overlapping?


det er også litt fascinerende %overlapping.


er det det samme instrumentet, den samme teknologien som bru£ dokker\dere bruker, som?


ja vi er altså det vi utvikler på si med hensikt å studere naturen %eee det er akkurat samme utviklingen so£ som brukes nå for eksempel i tollkontroll.


%eee k£ ha£ har du har du med deg en veske av et dyr som ikke lov å jakte på for eksempel?


det brukes i matkontroll, den fisken es£ %eee en fiskefilet som bare bare av seg selv de som er god på fisk kan ikke alltid identifisere en fiskefilet, da kan du gjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse for å se hva slags fisk var det.


eller hvis du går og kjøper en en dyr teblanding som virkelig skal helbrede deg for det meste så kan du kjøre en D_N_A-analyse\DNA-analyse og se var den var de her %eee s£ veldig sjeldne spesielle plantene med medisinsk virkning, var de faktisk i den her teen, eller er det bare humbug.


man kan se man kan ta for eksempel fra mistenktes sko kan man ta litt jord, og så kan man sammenligne det med åstedet og se om man finner samme D_N_A-spor\DNA-spor i det.


det akkurat når det gjelder at det skal liksom være gyldig som bevis i rettsak så er det litt sånn %eee på si vår.


det vi gjør på på metodeutviklingssida, det kommer til å liksom ha helt konkrete konsekvenser for hva man kjø£ gjøre i rettsalen i fremtida.


foreløpig så er vi som du sier vi har forurensning, vi går vi dress og %eee altså vi har på oss de vi£ %eee hvite drakt£ vi ser ut som vi skal inn på operasjonsstua når vi går inn på D_N_A-labben\DNA-labben.


tenker på hva vi har spist til frokost fo£ har munnbind foran, men tenker liksom ka£ kan det komme noe fra oss og sånt.


%heh %overlapping ja for det ville vært litt rart hvis hvis det viste seg at dem hadde liksom Snickers for ti tusen år sia hvi£ hvis det er noen som hadde det i munnvika og mista.


%heh ja så vi begynner vi begynner å forstå det mer, men vi og og hvis når vi får enda litt mer forståelse om det så tenker jeg at det her holder som bevis i rettsak, ja.


men Inger korsen\hvordan havna du i botanikken?


altså du har %eee fly£ du har flytta mye rundt i livet ditt når du var liten jente.


du har skarre-r fra Bergen og født i Tyskland og Hammerfest kjenner du %eee s£ like godt som bukselomma di, og så så ble du botaniker.


du kunne blitt flyvertinne for eksempel, %heh eller reiseguide på hurtigruta eller ingeniør på Statoil i Hammerfest eller.


nei jeg tror jeg har alltid vært glad i blomster og dyr %eee.


jeg hadde vinduene fulle av potteplanter da jeg va£ gikk på barneskolen, og det tror jeg ikke så veldig mange andre som hadde.


jeg var veldig glad i dyr også på det meste så hadde familien tre hunder, syv akvarier.


%eee jeg hadde femten kaniner, skilpadde, en undulat %heh.


så da havnet jeg der, og så ble det %eee så har botanikken har mange fordeler.


den den er der, du kan gå ut og studere den, den er på samme plass, du finner den igjen når du har for mye store data og og.


og jeg har alltid vært glad i blomster og spesielt fjellplanter mhm\ja.


%heh det kom£ det kommer innimellom, ja.


nei jeg vil bare legg meg på den lista der.


tusen takk Inger, det er vært fantastisk artig å være med deg bakover %eee seksogtyve\tjueseks tusen dommer på bakover i tid til spissen av Andøya, og å få alle de den innsikten i hva vegetasjonshistorier kan gjøre for oss for at vi skal forstå hvor vi står i dag,


og hva slags eventuelle, og nå sier jeg eventuelle en gang til, håp det er for framtida.


vil du vite mer om for eksempel hva som levde på den lille tuppen av Andøya som var isfri under forrige istid?


ja da kan du lese mer om forskninga til Inger på U_I_T\UiT punktum N O skråstrek femti.


vi høres neste gang med en ny, interessant forsker.


hva er det som driver en basehopper til å kaste seg ut fra et høyt fjell bare med en liten skjerm på ryggen?


han Audun Hetland forsker på motivasjon blant dem som holder på med ekstremsport.


for å få svar på sine spørsmål gikk han til det ekstreme skrittet å begynne med basehopping sjøl.


han jobber på et senter for snøskredforskning og utdanning ikke minst.


og han %eee har ekstremsport som sitt forskningsområde.


%ttt noen vil huske han fra forsker grand prix i nasjonalt forsker grand prix i nitt£ i tjueelleve.


og da var temaet basehoppere som ha£ er også tema for hans doktorgrad.


basehoppere er jo et tema som ikke bare får oss til å tenke på ekstrem men også får oss til å fryse på ryggen.


for det er jo også et område hvor vi med veldig jevne mellomrom hører om folk som blir tatt av fjellene.


nei det er ikkje så det er ikkje så enkelt fordi at %eee det som me har lyst på altså det som eg held på med det er motivasjon.


eg lurer på kva er det som driv desse folka sant når du gjer noko som er såpass farlig.


og det å forske på motivasjon det det er vanskelig fordi at %emm.


%eee fordi at dei fleste kan seie kva dei føler akkurat no.


men %eee viss skal liksom, kva følte du i går, då blir det ein sånn ja nei, no skal du høyra.


og då kommer\kjem %eee hukommelsen vår inn og den %eee den fyller inn og den %eee den er konstruktiv og %emm stemmer ikkje alltid.


så for å finne ut det så måtte eg vera måtte eg vera der der og då med dei.


så eg var på fjellet med basehopparane %eee %overlapping.


du sto altså der og så når dem s£ hoppa ut?


sånn at eit døgn seinare så fekk dei sjå den filmen for også sjå om det og kunne liksom %eee løfte opp igjen i minnet den her opplevelsen\opplevinga, så me kunne måla han ein gong til.


så me me %eee me spurde de umiddelbart\direkte etter dei hadde landa også spurte me dei eit døgn etterpå for også sjå kva kva handlar dette eigentleg om?


det me me oppdaga jo ein ein haug med problem %eee akkurat her.


fordi at %eee viss du spør ein basehoppar %qqq om han er redd etter han har landa, så er svaret sånn ja ja litt.


og %eee og viss %unint du held det svaret deira på på frykt opp imot pulsen så stemmer det ikkje i heile tatt.


%eee dette her er jo folk som har stått i ro lenge.


heilt på toppen kanskje liksom ein fem og førti minutt kanskje til og med ein time.


og %eee der var eg hadde ein han hadde to hundre og kva %unint var det nå han hadde to hundre og ja nesten tredve\tretti i puls.


og han har stått i over ein time og han var nesten førti år og liksom koss\korleis får du til det?


eee% når du er redd nok så er pulsen høg.


men etterpå så seie nei var ikkje så veldig redd.


så for å finne ut dette her for å finne ut koss\korleis ting følast så er du eigentleg nøydt til også vere der.


liksom du du er nøydt til å fange den opplevelsen\opplevinga mens han pågår\er_i_gang.


ja for det eneste jeg klarer å komme på da det det er jo at man hopper sjøl.


ideelt sett så skulle eg liksom eg skulle kunne stoppe tida også liksom eller hoppe etter dei med ein mikrofon.


hva føler du nå %overlapping nå da nå da?


du kan ikkje hoppe etter dei med mikrofonen så eg kunne måla før og etterpå der men men %eee.


han kunne levera desse spørjeskjemaa for det var det var heilt avgjerande at dei fekk dei umiddelbart\direkte etterpå.


og at du var sikker på at dei hadde fylt dei ut der og då.


altså går det ti minutt så så er dataa ikkje så gode og går det ein halvtime så er dei ubrukelege og det må eg veta.


men han kunne ikkje det han satt midtfjords og %eee så %eee så eg var ett£ aleine.


så han sa at det der begynner nybegynnarkurs i basehopping her på torsdag.


%eee dette var ein onsdag så det begynner i morgon.


så du kan berre meld deg på kurs også blir du med.


eg var ein erfaren fallskjermhoppar den gongen.


%eee men det blei liksom dette høyrest jo dumt ut men det det blei løysinga på eit problem.


%eee så eg blei med på det kurset og %eee fekk låna skjerm og hjelm og liksom alt det der greiene der.


så alle hoppa og eg filma og styrte og putta videokameraet i lomma også hoppa eg etter.


det er kanskje et av de mest ekstreme %eee sånn forskningsmetodene jeg %heh har hørt.


feltarbeid me£ mest ekstreme feltarbeid ja ja.


det var jo det er jo forferdeleg altså fordi at %eee eg syntest det var så fælt.


nei %unint eg hadde jo slettes ikkje lyst.


men har du hoppa så har du hoppa då er du åleine.


og eg var akkurat like redd hoppet etterpå og neste hopp og neste hopp og sånn.


sånn fortsette det liksom i %eee tjuefire av tjuefem hopp var eg aldeles livredd.


%eee så det at %eee du har du har liksom verkeleg verkeleg verkeleg ikkje lyst.


så det så %eee det er fælt det er vondt å vera redd.


men %eee det løyste seg liksom til slutt.


hør nå her sier hun Marit nå skal vi lytte.


du har altså gått så dramatisk til verks at du ikke bare har gitt dem et skjema eller snakka med dem før dem hoppa eller snakka med dem dagen etterpå hvis dem filma noe as£ som er tatt med hodet med kamera på hjelmen og sånn.


hva er det hva den svarer p£ hva slags svar får vi på det?


eg er jo eigentleg ikkje så interessert i ekstremsport.


altså det høyrest kanskje litt dumt ut, men men eg eg er ikkje så interessert i %eee kva som rører seg i hovudet på ein ekstremsportsutøvar fordi at han er ein ekstremssportsutøvar på %unint.


men dette her det handlar om noko ganske basalt.


det her handlar om motivasjon og du kan jo %eee seie at det her handlar liksom kanskje òg om læring.


og det er enklare å sjå på det ekstreme for også kunne seie noko om det normale.


%eee så så så derfor er det interessant også sjå på ekstremsportsutøvarane.


altså %eee der så er motivasjonen tydelegare.


det er liksom de£ det er eit mykje enklare bilde %eee enn det enn det vil vera %eee elles.


og då då kan me sjå på liksom kva ok dette her det handlar om også strekka seg ikkje sant.


%eee det er for alle ubehageleg %eee fordi at du du gjer noko som du er redd for.


jo då kommer\kjem der viss viss du får det til så kommer\kjem det sånn ein ein veldig meistringsfølelse.


%eee og det er akkurat den der %eee altså koss\korleis koss\korleis følelsane våre speler inn her som som er interessante.


og det det %eee det er ikkje interessant berre i ekstremsport.


det kan vera likså interessant i ein %eee når du tenker på skule for eksempel.


altså veksler du altså inn ordene %eee eller tilstandene for redsel %eee og det å møte farer som en del av det å mestre?


ja fordi at viss du skal få til n£ viss viss du skal få til noko.


%eee viss du skal meistre noko så må det så må det jo vera ein konsekvens.


sit du på ein scene %eee og du speler piano.


så betyr det jo noko om der er nokon i salen.


viss viss det sit tre hundre mann og ser på at du speler.


%eee så er så liksom s£ så er det mykje vanskelegare.


men viss du får det til så vil eg tru at det er mykje meir givande enn viss du var der aleine.


men viss der er tre hundre mann som i tillegg ser på det.


då trur eg at det då kjenner du på den der veldige meistringsfølelsen som er som eg trur er ganske intens.


jeg har tenkt på mange ganger akkurat det her med det du bruker som eksempel med scene der og sånt at %eee.


det er ikke sånn at det hadde vært noe problem %eee hvis du tok og %unint sorterte ut det publikummet i hver enkelt person som er der til stede.


men summen av alt blir så overveldende at det bare %eee stopper seg for noen.


du må ta i sant altså du du må du må verkeleg yta det beste du kan der og då.


%eee også har det ein konsekvens om det ikkje går godt.


og i ekstremsport så er det jo ein konsekvensen veldig %eee altså tydeleg.


altså gjer du det gjer du %eee ein ein grov feil så døyr du kanskje.


%eee gjer du ein ein alvorleg feil på ein scene så er liksom du kommer\kjem ifrå det med med helsa i behald.


altså jeg tenker jeg tenker jo at psykologifaget som er ditt fag har jo jeg l£ nesten alltid tenkt på som et fag som er vesentlig fordi det kan.


psykologer kan hjelpe mennesker som har ondt.


altså de kan hvis du blir deprimert hvis du st£ æhø£.


altså hvis livet går deg imot eller du sjøl har problemer så kan du psykologer komme og har ve£ redskap og verktøy for å hjelpe deg over.


og kan forstå menneskesinnet når mennesket har det ondt.


men her %eee gjør ma£ %heh gjør man mennesket ondt holdt jeg på si.


hvor gammel er ekstremsport som psykologisk forskningstema?


dette her %eee det %eee med ekstremsport og det å frivillig utsette seg for risiko er jo noko som har vore eit spørsmål lenge.


%eee og viss du går langt nok tilbake igjen så sa jo ho %emm Anna Freud.


ho sa at det det å frivillig utsette seg for %eee risiko det er ein sjukdom som bør behandlast.


%eee og sånn sånn såg ein på det då og liksom og %eee det er jo heilt fornuftig det.


så har dei sett på at %eee nja kanskje ikkje at folk er heilt dei er kanskje ikkje sjuke i hovudet men det må vere noko spesielt med dei, og så er det.


%eee og så og og det finn eg òg igjen i mi forsking at %eee dei som som er ekstremsportsutøvarar, det er jo det er vanlig folk sånn som deg og meg og liksom det det kunne vore oss.


%emm %eee og det er kanskje litt meir tilfeldig kinn\kven det altså kor du endar opp.


og det her det er ein fordel å ha %eee vore med fordi at då kan du ta på deg brillene til ein ekstremsportsutøvar.


viss du ser på dei frå utsida så ser for eksempel basehopping det ser jo ut som galskap.


men det me gløymer det er at dei som driv med basehopping.


dei er spesialistar på å fly kroppen sin %eee ut ifrå fjellet som dei %eee dette kan dei.


%eee så det blei liksom eit eit nytt steg.


tenker på det litt som Aksel Lund Svindal for eksempel.


når han dundrar ned den den løypa i Kitzbühel.


så er det så ha£ det er jo sjølvsagt for oss at han har trent.


viss eg skulle gjort det same, så hadde det vore galskap.


hva er det som gjør at %emm %ttt Audun lille Audun %heh blei opptatt av først psykologi og så eks£ det ekstreme innenfor psykologien.


eg trur at nesten alle er interessert i psykologi fordi at %eee me går liksom og og stiller oss dei spørsmåla ofte.


liksom altså korfor gjorde han sånn eller korfor gjer ho det eller korfor tenker eg det?


%eee så der trur eg alle har ein eller annan slags interesse.


%eee for min del så var det veldig tilfeldig fordi at %eee eg skulle eigentleg ikkje studere psykologi.


%eee og %eee det ville eg, så då trong eg pengar.


og den gongen så satt eg med studiekatalogen og bladde igjennom også er det liksom nei det var oppmøte på alt mogleg også er det så kom eg til psykologi.


nå er det læreren som sier det er ikke sånn lenger %heh.


men då %eee den gongen så kunne eg %eee så kunne eg gjere det.


ja då så eg eg handla pensum også tok det med meg om bord i seglbåten også begynte me å segla.


%eee og %eee me hadde vår fyrste sånn samarbeidskrise etter %eee fire timar.


for eg skjønte jo fort at liksom psykologi er jo noko veldig viktig %eee.


men %eee eg brukte tre år på å segla jorda rundt eller segla rundt Stillehavet.


også kom eg tilbake til Noreg ein gong i året og tok eksamen, bytta pensum, og reiste ut igjen sånn at.


%eee og i løpet av den tida så hadde eg budd på ein bitte liten seglbåt %eee i saman med i saman med eit par andre.


og %eee ja d£ verkeleg fått kjent på liksom at det gnissa litt så så psykologi var jo noko som eg skjønte at var viktig der.


også hadde eg fått masse tid til å lesa.


for du veit at %eee det å segla jorda rundt.


da har du utruleg mykje tid og du berre sig bortover.


så eg hadde %eee verkeleg fått lest og kom %eee glødande interessert tilbake igjen og liksom %eee fortsette med denne her forskinga på opplevelser\opplevingar.


men var det noe på sjøen du %eee opplevde som %eee inngangsporten til det som har med ekstreme å gjøre?


det er kanskje det at der er det litt tydelegare.


%eee me opplevde veldig mykje som var som var både skummelt og krevjande på på havet.


alt som %eee og og ting som eg ser på no i ettertid.


at liksom %eee her skulle me hatt ein nordnorsk fiskar som kunne liksom snakka vett til oss.


fordi at %eee her var me heilt liksom her hadde me absolutt ikkje peiling på kva me heldt på med.


altså der der er fleire sånne og me me hadde n£ eit nestenforlis og liksom d£.


men %eee men akkurat denne her %eee fasinasjonen eller liksom det der store spørsmålet kva kva som driv folk.


det det trur eg har vore med meg %eee lenge.


også %eee også er det litt enklare også sjå det når det kommer\kjem til ekstremsport.


altså det her dett£ det du held på med er livsfarleg liksom korfor i all verden?


altså ja tilbake til det det der %eee ekstremsport og læring som du nevnte også tidligere %ttt %eee med mestring.


%eee hvis vi %eee %eee hvis jeg forsto deg rett så så så snakker du om at frykten er et redskap for mestring.


og sammen blir dette gir dette også en ny posisjon er det %eee.


ja du kan du kan seie det sånn at det me har jo et et sett med følelsar og kvar ein av dei har %eee sin spesifikke funksjon.


frykt er veldig viktig altså viss du viss du hadde kan leva eit liv utan frykt %eee så så er ikkje det sikkert at det går så godt.


fordi at %eee frykt er med også ta vare på oss.


%eee og %qqq %eee frykt er jo eit stoppsignal viss du gjer noko som kan vere farleg for deg så blir du redd.


då stoppar du opp %eee også begynner du også sjå etter alternativ liksom også er det.


det er veldig lurt sånn overlevelsesmessig\overlevingsmessig frykt kjempebra.


men %eee så har du andre følelsar som òg har %eee sine funksjonar interesse for eksempel.


det er %eee det er ein interesse for også læra for å utvikla seg og for %eee for også voksa som menneske.


og det som er interessant der det er at %eee er du liksom interesse og engasjement dei.


%eee du kan seie at det det er jo den raketten me sit på sant.


%unint det her er jo det her er jo med også dra oss vidare det er jo berre å sjå på ein toåring liksom som %eee eller sjå på ein eittåring som skal læra seg å gå.


sant %eee kor engasjert og kor interessert og liksom %eee og kor frustrert han er viss det ikkje går sant.


og frustrasjon er det er òg viktig altså fordi at det %eee frustr£ blir du frustrert så er det så gjev du berre endå meir gass liksom.


eg fekk det ikkje til %mmm også tar du i litt ekstra sant.


fordi at det det er eit godt eksempel på på glede %eee.


til nå dei tjuefire fyrste hoppa så hadde så hadde kvart hopp vore veldig mykje frykt.


fordi at eg er så langt ute av komfortsona at %eee det er det er berre vondt.


og når eg landa så var eg fremdeles\framleis så langt ute av komfortsona at det det var berre tomt.


der var ikkje da var der liksom ikkje noko anna der.


eg syntest ikkje det det var berre for det det var berre så så langt ute av komfortsona.


men eg måtte gjere dette igjen og igjen og igjen og igjen.


%eee parallelt så dreiv eg òg og forska på fallskjermhopparane sant.


eg var med der og fekk trent liksom heilt spesifikt på dei eigenskapane eg trong.


%eee også kom eg tilbake igjen til Kjerag %eee og skulle ha ein ny sånn periode med datainnsamling.


og dette var liksom fyrste hoppet i den andre perioden.


så eg fylte folk opp og liksom %eee filma.


alle hadde hoppa og eg stod aleine på toppen.


og så skjedde det noko rart fordi at %eee fram til det så var det likt.


eg hadde stått der og liksom styrt med mine greier men så blei det stille alle liksom alle hadde reist og eg stod der igjen aleine.


det det der er %eee sånn som du nesten må oppleva trur eg før du forstår det.


men %eee ikkje fordi at ikkje sånn at eg var roleg og avslappa nei veldig konsentrert.


viss du altså det det å stå på Kjerag du ser utover Lysefjorden og du liksom du ser innover Ryfylke %unint det er nydeleg.


og for fyrste gong så kunne eg liksom ta inn det å sjå at liksom det er fint vêr og det er nydeleg det er fint her.


også gav eg beskjed på radioen at %eee ja nå kommer\kjem der ein %eee ein hoppar og då sa han ja ver så god.


så gjekk eg ut på kanten også kunne eg liksom berre trekka lufta heilt ned i magen og veta at ok nå.


og eg flyr som ei sånn ei svale eller no£ ein rakett altså sånn og det er så kjekt sant.


og i lufta og sånn det er sånn boblande glede som er heilt sånn overveldande.


og %eee og når det verkeleg fungerer så er det du flyr jo fort òg.


altså ein %eee du du har to hundre kilometer i timen mot bakken også kanskje hundre hundre og tjue ut ifrå fjellet.


%eee så så så du du %heh du du må jo ein eller annan gong slutta dette her må liksom trekka i den snora.


og bakken kommer\kjem nærmare og nærmare og nærmare.


du har jo ikkje noko instrument så det er jo berre det at du ser %eee.


og %eee når ting på bakken begynner å bli store veldig fort sant.


då %eee då då bør du verkeleg trekka fallskjermen det er jo sånn eg veit at nå bør eg trekka nå litt til litt til for det er så kjekt.


den opner %eee fort eg rekk akkurat å ta ein sving og så snu han rundt også landa.


og då %eee då var eg var heilt sånn %mmm %ehh ja.


eg var så glad eg var liksom så så jublande.


men det var jo ingen av dei andre dei som %eee dei erfarne gutane som sto der og såg på meg, dei.


dei berre såg på meg også liksom rista på hovudet og sa at ja vel Hetland du begynner å strekke strikken nå.


det visste eg at %eee det det gjer eg fordi at %eee det her var så kjekt at nå begynte eg å.


eg begynte å strekka strikken uten at eg hadde kompetanse til det og det er fyrst då det er skikkeleg skikkeleg farleg.


då var det fin£ min finale då ringte eg til då ringte eg tilbake til han som var veilederen\rettleiaren min i i Tromsø også.


og fyrst då forklarte eg %eee koss\korleis eg hadde samla data.


og då fekk eg ikkje lov å samla meir heller det var nå det %overlapping men %eee.


men men det er jo en utrolig spennende %eee det det det er ei dramatisk fortelling med en spennende slutt.


fordi det handler jo om at du faktisk er i stand til å å se faren d£.


så må vi jo si til de som ikke er kjent med Troms fylke at vi har veldig høye tall når det gjelder %eee ulykker med snøskred.


vi har mista mer mange mange fler %eee enn vi hadde tenkt.


for når jeg var ung jente jeg skulle gå i snøskred for vi trudde det var noe vi kunne.


før vi begynte å gå til fjells så mye som vi gjør nå så trudde vi at vi ha£ vi kunne eller det var liksom ikke et tema.


men nå jo£ jobber dokker\dere med akkurat dette skumle snøskred.


og hva er det hva er det dokker\dere %eee hva er samfunnsrelevansen i å forske på snøskred?


nei du kan jo seie at det %eee snøskred er det er det det er eit stort problem.


%eee i tillegg så er det %eee i Troms så %heh så går det jo nesten ein ein veg på nedsida av eitkvart fjell.


sånn at det er ein det er ein fare ikkje berre for dei som ferdast til fjells med ski på beina eller med truger eller snowboard eller eller skuter eller kva som helst.


men men òg dei som bur i skredutsette område dei som køyrer på vegen, altså om det er postmannen eller brøytebilsjåføren eller liksom om det er %eee me så d£ altså.


så snøskred er noko som %eee som me må ta på alvor og kanskje %eee ennå meir nå enn %eee enn før.


både fordi at der er fleire som beveger seg i skredfarleg terreng, men òg fordi at klimaet ser ut til å endra seg.


sånn at %eee me me er nøydt til også også forstå.


men men meir om %eee psykologien i det altså koss\korleis koss\korleis %eee kan folk ta betre beslutninger\avgjerder når det kommer\kjem til snøskred?


%eee koss\korleis kan dei som ferdast i skredterreng %eee ta klokare val sånn at dei kommer\kjem levande heim igjen?


og koss\korleis kan dei som skal ta dei beslutningene\avgjerdene om å opne eller stenga vegen %eee ha betre beslutningsgrunnlag\avgjerdsgrunnlag?


%ttt o£ det gjelder vel all ekstremsport korsen\hvordan.


ja det handlar jo det å vere ekstremsportsutøvar det det gjer deg paradoksalt nok veldig %eee fokusert på sikkerheit.


%eee fordi at det altså alle som driv med ekstremsport dei dei.


%eee eg kjenner ingen der som som har eit sånn eit utprega dødsønske sant.


du du har lyst til å gjere dette igjen og igjen og igjen.


det handlar ikkje om at du søker risiko for risikoen sin del men %eee men liksom på tross av at det er risikabelt så har du lyst til å å gjennomføra denne aktiviteteten.


vi skal begynne å runde av vi har snakka lenge sammen.


men jeg er litt sånn opptatt av den læringa.


altså det dokker\dere finner ut om læring og mestring og de små stegene og at man behersker frykten til slutt ikke sant.


kj£ har %eee har skoleverket pe£ dagens pedagoger vår måte å utdanne lærere på.


har vi denne typen informasjon tett nok inn til vår oppdragelse av barn?


nå dagens lærarar trur eg er veldig flinke.


og sånn at %eee den har eg all mogleg respekt for.


men eg trur %eee me er nøydt til å kunne la dei som skal læra noko liksom.


%eee og me skal passe oss for å laga eit samfunn der det der det ikkje er mogleg å feila.


og viss det ikkje blir lov å feila %eee på noko vis så er ikkje det at folk sluttar å feila men dei sluttar å prøva.